# Eiropas Savienības L 209/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 209 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 11. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 209

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 11. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

1

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 21. jūnijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu nolīgumu, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā | 26 |
| Nolīgums, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā | 27 |
| Nobeiguma akts | 54 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 21. jūnijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu nolīgumu, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā

26

Nolīgums, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā

27

Nobeiguma akts

54

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 11.8.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1290/2005

(2005. gada 21. jūnijs)

par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. panta 2. punkta trešo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Kopējā lauksaimniecības politika ietver vairākus pasākumus, tostarp tādus, kas attiecas uz lauku attīstību. Lai sekmētu kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, ir svarīgi nodrošināt minēto pasākumu finansējumu. Tā kā šiem pasākumiem ir daži kopēji elementi, bet vairākos aspektos tie tomēr atšķiras, to finansēšanai būtu jāizmanto reglamentējoši noteikumi, kas vajadzības gadījumā ļautu šos pasākumus reglamentēt atšķirīgi. Lai ņemtu vērā minētās atšķirības, būtu jānodibina divi Eiropas lauksaimniecības fondi, proti, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (turpmāk tekstā — “ELGF”), kas līdztekus citiem pasākumiem finansē tirgus pasākumus, un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (turpmāk tekstā — “ELFLA”), kas finansē lauku attīstības programmas. |
| --- | --- |

(1)

Kopējā lauksaimniecības politika ietver vairākus pasākumus, tostarp tādus, kas attiecas uz lauku attīstību. Lai sekmētu kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, ir svarīgi nodrošināt minēto pasākumu finansējumu. Tā kā šiem pasākumiem ir daži kopēji elementi, bet vairākos aspektos tie tomēr atšķiras, to finansēšanai būtu jāizmanto reglamentējoši noteikumi, kas vajadzības gadījumā ļautu šos pasākumus reglamentēt atšķirīgi. Lai ņemtu vērā minētās atšķirības, būtu jānodibina divi Eiropas lauksaimniecības fondi, proti, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (turpmāk tekstā — “ELGF”), kas līdztekus citiem pasākumiem finansē tirgus pasākumus, un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (turpmāk tekstā — “ELFLA”), kas finansē lauku attīstības programmas.

| (2) | Saskaņā ar 53. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), ar divu iepriekšminēto fondu starpniecību, vai nu centralizēti, vai arī īstenojot dalībvalstu un Kopienas dalītu vadību, no Kopienas budžeta būtu jāfinansē kopējās lauksaimniecības politikas izdevumi, tostarp tie, kas attiecas uz lauku attīstību. Būtu jānosaka visi visdažādākie pasākumi, ko var finansēt ar šiem fondiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 53. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), ar divu iepriekšminēto fondu starpniecību, vai nu centralizēti, vai arī īstenojot dalībvalstu un Kopienas dalītu vadību, no Kopienas budžeta būtu jāfinansē kopējās lauksaimniecības politikas izdevumi, tostarp tie, kas attiecas uz lauku attīstību. Būtu jānosaka visi visdažādākie pasākumi, ko var finansēt ar šiem fondiem.

| (3) | Ja, veicot grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai nav pietiekamu pierādījumu tam, ka dalībvalsts veiktā kontrole ir pietiekama un pārskatāma un ka maksātāji pārbauda to izdevumu deklarāciju likumību un pieņemamību, ko tie apmaksā, Komisija nespēj pieņemamā termiņā aprēķināt izdevumu kopsummu, ko attiecināt uz Eiropas lauksaimniecības fondiem. Tādēļ būtu jāparedz noteikumi par maksātāju akreditāciju, ko veic dalībvalstis; par procedūru izstrādi vajadzīgo deklarāciju par pārskatu ticamību saņemšanai, ko veic dalībvalstis; par vadības un kontroles sistēmu sertificēšanu, kā arī par gada pārskatu apstiprināšanu, ko veic neatkarīgas struktūras. |
| --- | --- |

(3)

Ja, veicot grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai nav pietiekamu pierādījumu tam, ka dalībvalsts veiktā kontrole ir pietiekama un pārskatāma un ka maksātāji pārbauda to izdevumu deklarāciju likumību un pieņemamību, ko tie apmaksā, Komisija nespēj pieņemamā termiņā aprēķināt izdevumu kopsummu, ko attiecināt uz Eiropas lauksaimniecības fondiem. Tādēļ būtu jāparedz noteikumi par maksātāju akreditāciju, ko veic dalībvalstis; par procedūru izstrādi vajadzīgo deklarāciju par pārskatu ticamību saņemšanai, ko veic dalībvalstis; par vadības un kontroles sistēmu sertificēšanu, kā arī par gada pārskatu apstiprināšanu, ko veic neatkarīgas struktūras.

| (4) | Lai nodrošinātu akreditācijai vajadzīgo standartu saskanību dalībvalstīs, Komisijai būtu jāsniedz norādījumi par piemērojamiem kritērijiem. Turklāt, lai nodrošinātu attiecīgas valsts veiktās kontroles pārskatāmību, jo īpaši attiecībā uz atļaujas izsniegšanas, apstiprināšanas un maksāšanas procedūrām, vajadzības gadījumā būtu jāierobežo to iestāžu un struktūru skaits, kurām ir deleģēti šādi uzdevumi, ievērojot katras dalībvalsts konstitucionālās normas. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu akreditācijai vajadzīgo standartu saskanību dalībvalstīs, Komisijai būtu jāsniedz norādījumi par piemērojamiem kritērijiem. Turklāt, lai nodrošinātu attiecīgas valsts veiktās kontroles pārskatāmību, jo īpaši attiecībā uz atļaujas izsniegšanas, apstiprināšanas un maksāšanas procedūrām, vajadzības gadījumā būtu jāierobežo to iestāžu un struktūru skaits, kurām ir deleģēti šādi uzdevumi, ievērojot katras dalībvalsts konstitucionālās normas.

| (5) | Ja kāda dalībvalsts akreditē vairāk nekā vienu maksātāju, ir svarīgi, ka tā norīko tikai vienu koordinācijas struktūru, lai nodrošinātu konsekvenci līdzekļu pārvaldībā, panāktu Komisijas un dažādu akreditēto maksātāju sadarbību, kā arī nodrošinātu, ka Komisijas lūgtā informācija par dažādu maksātāju darbībām būtu ātri darīta pieejama. |
| --- | --- |

(5)

Ja kāda dalībvalsts akreditē vairāk nekā vienu maksātāju, ir svarīgi, ka tā norīko tikai vienu koordinācijas struktūru, lai nodrošinātu konsekvenci līdzekļu pārvaldībā, panāktu Komisijas un dažādu akreditēto maksātāju sadarbību, kā arī nodrošinātu, ka Komisijas lūgtā informācija par dažādu maksātāju darbībām būtu ātri darīta pieejama.

| (6) | Lai nodrošinātu Komisijas un dalībvalstu saskaņotu sadarbību, finansējot kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus, un, jo īpaši, lai Komisijai dotu iespēju cieši uzraudzīt dalībvalstu īstenotu finanšu vadību un veikt akreditēto maksātāju grāmatojumu noskaidrošanu, dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai noteikta informācija vai tā būtu jāsaglabā Komisijai pieejama. Lai šo panāktu, cik vien iespējams būtu jāizmanto informācijas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu Komisijas un dalībvalstu saskaņotu sadarbību, finansējot kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus, un, jo īpaši, lai Komisijai dotu iespēju cieši uzraudzīt dalībvalstu īstenotu finanšu vadību un veikt akreditēto maksātāju grāmatojumu noskaidrošanu, dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai noteikta informācija vai tā būtu jāsaglabā Komisijai pieejama. Lai šo panāktu, cik vien iespējams būtu jāizmanto informācijas tehnoloģijas.

| (7) | Lai sagatavotu informāciju, ko nosūtīt Komisijai, un nodrošinātu Komisijai pilnīgu un tūlītēju piekļuvi datiem par izdevumiem, gan elektroniskā, gan papīra formā, būtu jāparedz datu paziņošanas un nosūtīšanas noteikumi un paziņošanas veids, kā arī attiecīgi termiņi. |
| --- | --- |

(7)

Lai sagatavotu informāciju, ko nosūtīt Komisijai, un nodrošinātu Komisijai pilnīgu un tūlītēju piekļuvi datiem par izdevumiem, gan elektroniskā, gan papīra formā, būtu jāparedz datu paziņošanas un nosūtīšanas noteikumi un paziņošanas veids, kā arī attiecīgi termiņi.

| (8) | Kopējās lauksaimniecības politikas pasākumus un darbības daļēji finansē, īstenojot dalītu vadību. Lai nodrošinātu Kopienas fondu pareizu finanšu vadību, Komisijai būtu jāveic pārbaudes, lai kontrolētu fondu pareizu vadību, ko veic dalībvalstu iestādes, kuras atbild par maksājumu veikšanu. Būtu jādefinē Komisijas veikto pārbaužu būtība, jāprecizē nosacījumi, kas ļautu Komisijai uzņemties budžeta izpildes pienākumus, un jāprecizē dalībvalstu sadarbības pienākumi. |
| --- | --- |

(8)

Kopējās lauksaimniecības politikas pasākumus un darbības daļēji finansē, īstenojot dalītu vadību. Lai nodrošinātu Kopienas fondu pareizu finanšu vadību, Komisijai būtu jāveic pārbaudes, lai kontrolētu fondu pareizu vadību, ko veic dalībvalstu iestādes, kuras atbild par maksājumu veikšanu. Būtu jādefinē Komisijas veikto pārbaužu būtība, jāprecizē nosacījumi, kas ļautu Komisijai uzņemties budžeta izpildes pienākumus, un jāprecizē dalībvalstu sadarbības pienākumi.

| (9) | Tikai dalībvalstu akreditētie maksātāji pietiekami nodrošina to, ka vajadzīgās kontroles ir veiktas, pirms saņēmējiem piešķir Kopienas atbalstu. Tādēļ būtu jānosaka, ka atmaksājumus no Kopienas budžeta varēs saņemt tikai par akreditēto maksātāju veiktajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(9)

Tikai dalībvalstu akreditētie maksātāji pietiekami nodrošina to, ka vajadzīgās kontroles ir veiktas, pirms saņēmējiem piešķir Kopienas atbalstu. Tādēļ būtu jānosaka, ka atmaksājumus no Kopienas budžeta varēs saņemt tikai par akreditēto maksātāju veiktajiem izdevumiem.

| (10) | Komisijai būtu jādara dalībvalstīm pieejami finanšu līdzekļi atmaksājumu formā, kas vajadzīgi, lai segtu akreditēto maksātāju izdevumus attiecībā uz ELGF, pamatojoties uz maksātāju izdevumu grāmatvedību. Kamēr atmaksājumi mēneša maksājumu formā nav izmaksāti, dalībvalstīm būtu jāmobilizē vajadzīgie finanšu līdzekļi atbilstoši akreditēto maksātāju vajadzībām. Personāla un administratīvas izmaksas dalībvalstīm un kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanā iesaistītajiem saņēmējiem būtu jāsedz no saviem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisijai būtu jādara dalībvalstīm pieejami finanšu līdzekļi atmaksājumu formā, kas vajadzīgi, lai segtu akreditēto maksātāju izdevumus attiecībā uz ELGF, pamatojoties uz maksātāju izdevumu grāmatvedību. Kamēr atmaksājumi mēneša maksājumu formā nav izmaksāti, dalībvalstīm būtu jāmobilizē vajadzīgie finanšu līdzekļi atbilstoši akreditēto maksātāju vajadzībām. Personāla un administratīvas izmaksas dalībvalstīm un kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanā iesaistītajiem saņēmējiem būtu jāsedz no saviem līdzekļiem.

| (11) | Lai nodrošinātu efektīvu Kopienas atbalsta izmantošanu, ir svarīgi finansējumu sniegt saņēmējiem laicīgi. Tas, ka dalībvalstis neievēro Kopienas tiesību aktos paredzētos maksājuma termiņus, var radīt nopietnas problēmas atbalsta saņēmējiem un apdraudēt Kopienas gada budžeta sastādīšanu. Tādēļ Kopienas finansējumā nevajadzētu iekļaut izdevumus, kas veikti, neievērojot termiņus. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, Komisijai vajadzētu paredzēt izņēmumus no šā vispārējā noteikuma. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu efektīvu Kopienas atbalsta izmantošanu, ir svarīgi finansējumu sniegt saņēmējiem laicīgi. Tas, ka dalībvalstis neievēro Kopienas tiesību aktos paredzētos maksājuma termiņus, var radīt nopietnas problēmas atbalsta saņēmējiem un apdraudēt Kopienas gada budžeta sastādīšanu. Tādēļ Kopienas finansējumā nevajadzētu iekļaut izdevumus, kas veikti, neievērojot termiņus. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, Komisijai vajadzētu paredzēt izņēmumus no šā vispārējā noteikuma.

| (12) | Būtu jāparedz administratīva procedūra, kas ļautu Komisijai pieņemt lēmumu samazināt vai uz laiku pārtraukt mēneša maksājumus, ja no dalībvalstīm saņemtā informācija neļauj tai apliecināt, ka ir ievēroti spēkā esošie Kopienas noteikumi, un acīm redzami norāda uz Kopienas fondu nepareizu izmantošanu. Skaidri noteiktos gadījumos maksājumu apjoma samazināšanai vai to pārtraukšanai arī jābūt iespējamai, neizmantojot iepriekš minēto procedūru. Abos gadījumos Komisijai būtu jāinformē attiecīgā dalībvalsts, norādot, ka jebkurš lēmums attiecībā uz maksājumu samazināšanu vai pārtraukšanu neskar lēmumus, ko pieņems saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanu. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz administratīva procedūra, kas ļautu Komisijai pieņemt lēmumu samazināt vai uz laiku pārtraukt mēneša maksājumus, ja no dalībvalstīm saņemtā informācija neļauj tai apliecināt, ka ir ievēroti spēkā esošie Kopienas noteikumi, un acīm redzami norāda uz Kopienas fondu nepareizu izmantošanu. Skaidri noteiktos gadījumos maksājumu apjoma samazināšanai vai to pārtraukšanai arī jābūt iespējamai, neizmantojot iepriekš minēto procedūru. Abos gadījumos Komisijai būtu jāinformē attiecīgā dalībvalsts, norādot, ka jebkurš lēmums attiecībā uz maksājumu samazināšanu vai pārtraukšanu neskar lēmumus, ko pieņems saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanu.

| (13) | Budžeta disciplīnas sakarā būtu jānosaka ELGF finansēto izdevumu gada maksimālie apjomi, ņemot vērā maksimālās summas, kas paredzētas šim fondam finanšu plānā, summas, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 10. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), un minētās regulas 143.d un 143.e pantā noteiktās summas. |
| --- | --- |

(13)

Budžeta disciplīnas sakarā būtu jānosaka ELGF finansēto izdevumu gada maksimālie apjomi, ņemot vērā maksimālās summas, kas paredzētas šim fondam finanšu plānā, summas, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 10. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), un minētās regulas 143.d un 143.e pantā noteiktās summas.

| (14) | Budžeta disciplīna arī prasa, ka ELGF finansēto izdevumu gada maksimālajiem apjomiem jābūt ievērotiem visos gadījumos un visās budžeta procedūras un budžeta izpildes stadijās. Tādēļ attiecīgai dalībvalstij noteiktais gada maksimālais tiešo maksājumu apjoms pēc korekcijas, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu, būtu jāuzskata par finanšu līdzekļu maksimālo apjomu attiecīgai dalībvalstij attiecībā uz šādiem tiešajiem maksājumiem, un, atmaksājot šos maksājumus, būtu jāievēro minētais maksimālais apjoms. Turklāt budžeta disciplīna prasa, lai jebkādi tiesību akti, ko Komisija ierosina vai Padome vai Komisija pieņem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku un ELGF budžetu, ievērotu minētā fonda finansēto izdevumu gada maksimālo apjomu. Tāpat būtu jāpilnvaro Komisija noteikt Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. panta 1. punktā minēto korekciju, ja Padome to nenosaka pirms 30. jūnija kalendārajā gadā, uz ko attiecas korekcija. |
| --- | --- |

(14)

Budžeta disciplīna arī prasa, ka ELGF finansēto izdevumu gada maksimālajiem apjomiem jābūt ievērotiem visos gadījumos un visās budžeta procedūras un budžeta izpildes stadijās. Tādēļ attiecīgai dalībvalstij noteiktais gada maksimālais tiešo maksājumu apjoms pēc korekcijas, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu, būtu jāuzskata par finanšu līdzekļu maksimālo apjomu attiecīgai dalībvalstij attiecībā uz šādiem tiešajiem maksājumiem, un, atmaksājot šos maksājumus, būtu jāievēro minētais maksimālais apjoms. Turklāt budžeta disciplīna prasa, lai jebkādi tiesību akti, ko Komisija ierosina vai Padome vai Komisija pieņem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku un ELGF budžetu, ievērotu minētā fonda finansēto izdevumu gada maksimālo apjomu. Tāpat būtu jāpilnvaro Komisija noteikt Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. panta 1. punktā minēto korekciju, ja Padome to nenosaka pirms 30. jūnija kalendārajā gadā, uz ko attiecas korekcija.

| (15) | Pasākumi, kas veikti, lai noteiktu ELGF un ELFLA fondu finanšu ieguldījumu, aprēķinot maksimālos finanšu līdzekļu apjomus, neietekmē Līgumā paredzētās budžeta lēmējiestādes kompetenci. Šiem pasākumiem tādēļ jābalstās uz atsauces summām, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (4)(turpmāk tekstā — “Iestāžu nolīgums”) un tā I pielikumā izklāstīto finanšu plānu. |
| --- | --- |

(15)

Pasākumi, kas veikti, lai noteiktu ELGF un ELFLA fondu finanšu ieguldījumu, aprēķinot maksimālos finanšu līdzekļu apjomus, neietekmē Līgumā paredzētās budžeta lēmējiestādes kompetenci. Šiem pasākumiem tādēļ jābalstās uz atsauces summām, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (4)(turpmāk tekstā — “Iestāžu nolīgums”) un tā I pielikumā izklāstīto finanšu plānu.

| (16) | Budžeta disciplīna arī prasa nepārtrauktu budžeta vidēja termiņa stāvokļa analīzi. Tāpēc, iesniedzot provizorisko budžeta projektu konkrētam gadam, Komisijai būtu jāiesniedz prognozes un analīze Eiropas Parlamentam un Padomei un vajadzības gadījumā jāierosina Padomei attiecīgi pasākumi. Turklāt Komisijai būtu vienmēr pilnīgi jāizmanto savas pārvaldības pilnvaras, lai nodrošinātu to, ka ievēro gada maksimālo apjomu, un vajadzības gadījumā tai būtu jāierosina Padomei attiecīgi budžeta stāvokļa uzlabošanas pasākumi. Ja budžeta gada beigās dalībvalstu lūgto atmaksājumu dēļ nevar ievērot gada maksimālo apjomu, būtu jāparedz, ka Komisija var veikt pasākumus, kas ļautu, no vienas puses, pieejamo budžetu provizoriski sadalīt starp dalībvalstīm proporcionāli to lūgtam atmaksājumam, kas nav vēl atmaksāts, un, no otras puses, ievērot attiecīgajam gadam noteikto maksimālo apjomu. Maksājumi par attiecīgo gadu būtu jāsedz nākamajā budžeta gadā, un galīgi būtu jānosaka katrai dalībvalstij paredzētais Kopienas finansējuma kopapjoms, kā arī kompensācija dalībvalstu starpā, lai ievērotu noteikto apjomu. |
| --- | --- |

(16)

Budžeta disciplīna arī prasa nepārtrauktu budžeta vidēja termiņa stāvokļa analīzi. Tāpēc, iesniedzot provizorisko budžeta projektu konkrētam gadam, Komisijai būtu jāiesniedz prognozes un analīze Eiropas Parlamentam un Padomei un vajadzības gadījumā jāierosina Padomei attiecīgi pasākumi. Turklāt Komisijai būtu vienmēr pilnīgi jāizmanto savas pārvaldības pilnvaras, lai nodrošinātu to, ka ievēro gada maksimālo apjomu, un vajadzības gadījumā tai būtu jāierosina Padomei attiecīgi budžeta stāvokļa uzlabošanas pasākumi. Ja budžeta gada beigās dalībvalstu lūgto atmaksājumu dēļ nevar ievērot gada maksimālo apjomu, būtu jāparedz, ka Komisija var veikt pasākumus, kas ļautu, no vienas puses, pieejamo budžetu provizoriski sadalīt starp dalībvalstīm proporcionāli to lūgtam atmaksājumam, kas nav vēl atmaksāts, un, no otras puses, ievērot attiecīgajam gadam noteikto maksimālo apjomu. Maksājumi par attiecīgo gadu būtu jāsedz nākamajā budžeta gadā, un galīgi būtu jānosaka katrai dalībvalstij paredzētais Kopienas finansējuma kopapjoms, kā arī kompensācija dalībvalstu starpā, lai ievērotu noteikto apjomu.

| (17) | Izpildot budžetu, Komisijai būtu jāievieš lauksaimniecības izdevumu mēneša agrā brīdinājuma un pārraudzības sistēma, lai tā varētu reaģēt, cik ātri vien iespējams, ja pastāv gada maksimālā apjoma pārsniegšanas risks, veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar Komisijai piešķirtām pārvaldības pilnvarām un, ja visi šie pasākumi ir nesekmīgi, ierosināt citus pasākumus Padomei, kas lemj par tiem cik ātri vien iespējams. Lai sistēma darbotos bez traucējumiem, tai būtu jāļauj salīdzināt faktiskie izdevumi ar izdevumu prognozēm, kas sagatavotas, pamatojoties uz iepriekšējo gadu izdevumiem. Komisijai būtu jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ikmēneša ziņojums, kurā salīdzinātas līdz ziņošanai veikto izdevumu svārstības ar izdevumu prognozēm, kā arī paredzēta budžeta izpilde atlikušajam finanšu gadam. |
| --- | --- |

(17)

Izpildot budžetu, Komisijai būtu jāievieš lauksaimniecības izdevumu mēneša agrā brīdinājuma un pārraudzības sistēma, lai tā varētu reaģēt, cik ātri vien iespējams, ja pastāv gada maksimālā apjoma pārsniegšanas risks, veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar Komisijai piešķirtām pārvaldības pilnvarām un, ja visi šie pasākumi ir nesekmīgi, ierosināt citus pasākumus Padomei, kas lemj par tiem cik ātri vien iespējams. Lai sistēma darbotos bez traucējumiem, tai būtu jāļauj salīdzināt faktiskie izdevumi ar izdevumu prognozēm, kas sagatavotas, pamatojoties uz iepriekšējo gadu izdevumiem. Komisijai būtu jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ikmēneša ziņojums, kurā salīdzinātas līdz ziņošanai veikto izdevumu svārstības ar izdevumu prognozēm, kā arī paredzēta budžeta izpilde atlikušajam finanšu gadam.

| (18) | Nosakot valūtas maiņas kursu, ko Komisija izmanto, sagatavojot Padomei iesniedzamus budžeta dokumentus, būtu jāņem vērā jaunākā pieejamā informācija, ņemot vērā laikposmu no dokumentu sagatavošanas līdz to nosūtīšanai, ko veic Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Nosakot valūtas maiņas kursu, ko Komisija izmanto, sagatavojot Padomei iesniedzamus budžeta dokumentus, būtu jāņem vērā jaunākā pieejamā informācija, ņemot vērā laikposmu no dokumentu sagatavošanas līdz to nosūtīšanai, ko veic Komisija.

| (19) | Lauku attīstības programmas finansē no Kopienas budžeta, pamatojoties uz saistībām un veicot gada maksājumus. Būtu jānodrošina Kopienas fondu pieejamība dalībvalstīs, lai tās varētu tos izmantot, tiklīdz sāk īstenot šo fondu lauku attīstības programmas. Tādēļ būtu jāievieš pirmsfinansēšanas sistēma, ar ko nodrošina regulāru finanšu līdzekļu plūsmu, lai maksājumus saņēmējiem veiktu piemērotā laikā, kā arī būtu jānosaka šāda pasākuma ierobežojumi. |
| --- | --- |

(19)

Lauku attīstības programmas finansē no Kopienas budžeta, pamatojoties uz saistībām un veicot gada maksājumus. Būtu jānodrošina Kopienas fondu pieejamība dalībvalstīs, lai tās varētu tos izmantot, tiklīdz sāk īstenot šo fondu lauku attīstības programmas. Tādēļ būtu jāievieš pirmsfinansēšanas sistēma, ar ko nodrošina regulāru finanšu līdzekļu plūsmu, lai maksājumus saņēmējiem veiktu piemērotā laikā, kā arī būtu jānosaka šāda pasākuma ierobežojumi.

| (20) | Papildus pirmsfinansējumam būtu jāatšķir starpposma maksājumi, ko Komisija veic akreditētajiem maksātājiem, no atlikuma maksājumiem, kā arī būtu jānosaka to maksāšanas noteikumi. |
| --- | --- |

(20)

Papildus pirmsfinansējumam būtu jāatšķir starpposma maksājumi, ko Komisija veic akreditētajiem maksātājiem, no atlikuma maksājumiem, kā arī būtu jānosaka to maksāšanas noteikumi.

| (21) | Lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, nepamatotu izdevumu gadījumā Komisijai jābūt tiesīgai samazināt vai pārtraukt starpposma maksājumus. Būtu jāievieš procedūra, lai dalībvalstis varētu pamatot veiktos izdevumus. |
| --- | --- |

(21)

Lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, nepamatotu izdevumu gadījumā Komisijai jābūt tiesīgai samazināt vai pārtraukt starpposma maksājumus. Būtu jāievieš procedūra, lai dalībvalstis varētu pamatot veiktos izdevumus.

| (22) | Ar atbrīvošanos no saistībām būtu jāpaātrina programmu īstenošana un būtu jāveicina pareiza finanšu vadība. |
| --- | --- |

(22)

Ar atbrīvošanos no saistībām būtu jāpaātrina programmu īstenošana un būtu jāveicina pareiza finanšu vadība.

| (23) | Lai izveidotu finansiālas attiecības starp akreditētiem maksātājiem un Kopienas budžetu, Komisijai katru gadu būtu jāveic šo maksātāju grāmatojumu noskaidrošana. Lēmumam par grāmatojumu noskaidrošanu būtu jāattiecas uz iesniegto rēķinu pilnīgumu, precizitāti un ticamību, bet ne uz izdevumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(23)

Lai izveidotu finansiālas attiecības starp akreditētiem maksātājiem un Kopienas budžetu, Komisijai katru gadu būtu jāveic šo maksātāju grāmatojumu noskaidrošana. Lēmumam par grāmatojumu noskaidrošanu būtu jāattiecas uz iesniegto rēķinu pilnīgumu, precizitāti un ticamību, bet ne uz izdevumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem.

| (24) | Komisijai, kas ir atbildīga par Kopienas tiesību aktu pareizu piemērošanu atbilstīgi Līguma 211. pantam, būtu jāpieņem lēmums par to, vai dalībvalstu izdevumi atbilst Kopienas tiesību aktiem. Dalībvalstīm būtu jābūt tiesīgām pamatot savus lēmumus par izdevumu veikšanu un izmantot izlīguma procedūru, ja tās ar Komisiju nevar savstarpēji vienoties. Lai dalībvalstīm sniegtu juridiskas un finansiālas garantijas attiecībā uz jau veiktajiem izdevumiem, būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais laika posms, kurā Komisija var pieņemt lēmumu par to, vai neatbilstība rada finansiālas sekas. |
| --- | --- |

(24)

Komisijai, kas ir atbildīga par Kopienas tiesību aktu pareizu piemērošanu atbilstīgi Līguma 211. pantam, būtu jāpieņem lēmums par to, vai dalībvalstu izdevumi atbilst Kopienas tiesību aktiem. Dalībvalstīm būtu jābūt tiesīgām pamatot savus lēmumus par izdevumu veikšanu un izmantot izlīguma procedūru, ja tās ar Komisiju nevar savstarpēji vienoties. Lai dalībvalstīm sniegtu juridiskas un finansiālas garantijas attiecībā uz jau veiktajiem izdevumiem, būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais laika posms, kurā Komisija var pieņemt lēmumu par to, vai neatbilstība rada finansiālas sekas.

| (25) | Lai aizsargātu Kopienas budžeta finanšu intereses, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai pārliecinātos, ka fondu finansētie darījumi ir faktiski notikuši un ir veikti pareizi. Dalībvalstīm arī būtu jānovērš jebkuri saņēmēju nodarīti pārkāpumi un efektīvi jārīkojas attiecībā uz tiem. |
| --- | --- |

(25)

Lai aizsargātu Kopienas budžeta finanšu intereses, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai pārliecinātos, ka fondu finansētie darījumi ir faktiski notikuši un ir veikti pareizi. Dalībvalstīm arī būtu jānovērš jebkuri saņēmēju nodarīti pārkāpumi un efektīvi jārīkojas attiecībā uz tiem.

| (26) | Atgūtas ELGF izmaksātas summas būtu jāatmaksā šim fondam, ja izdevumi neatbilst Kopienas tiesību aktiem un uz tiem nav nekādu tiesību. Būtu jāparedz sistēma, ar ko nosaka finansiālu atbildību par pārkāpumiem, ja zaudētās summas nevar pilnībā atgūt. Lai to panāktu, būtu jāievieš īpaša procedūra, kas ļautu Komisijai pasargāt Kopienas budžeta finanšu intereses, pieņemot lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij daļēji segt summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ un kas nav atgūtas pieņemamā termiņā. Konkrētos gadījumos, kad attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi nolaidību, ir pamats pieprasīt, lai tā atlīdzina visu summu. Tomēr, ar nosacījumu, ka dalībvalstis ievēro saistības atbilstīgi savām iekšējām procedūrām, būtu jābūt iespējai finansiālo slogu sadalīt taisnīgi starp Kopienu un dalībvalsti. |
| --- | --- |

(26)

Atgūtas ELGF izmaksātas summas būtu jāatmaksā šim fondam, ja izdevumi neatbilst Kopienas tiesību aktiem un uz tiem nav nekādu tiesību. Būtu jāparedz sistēma, ar ko nosaka finansiālu atbildību par pārkāpumiem, ja zaudētās summas nevar pilnībā atgūt. Lai to panāktu, būtu jāievieš īpaša procedūra, kas ļautu Komisijai pasargāt Kopienas budžeta finanšu intereses, pieņemot lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij daļēji segt summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ un kas nav atgūtas pieņemamā termiņā. Konkrētos gadījumos, kad attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi nolaidību, ir pamats pieprasīt, lai tā atlīdzina visu summu. Tomēr, ar nosacījumu, ka dalībvalstis ievēro saistības atbilstīgi savām iekšējām procedūrām, būtu jābūt iespējai finansiālo slogu sadalīt taisnīgi starp Kopienu un dalībvalsti.

| (27) | Dalībvalstu izmantotās atgūšanas procedūras var aizkavēt atgūšanu vairākus gadus, negarantējot sekmīgu iznākumu. Šo procedūru īstenošanas izmaksas var būt nesamērīgas ar jau atgūtām vai atgūstamām summām. Tādēļ konkrētos gadījumos būtu lietderīgi atļaut dalībvalstīm atgūšanas procedūru pārtraukt. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstu izmantotās atgūšanas procedūras var aizkavēt atgūšanu vairākus gadus, negarantējot sekmīgu iznākumu. Šo procedūru īstenošanas izmaksas var būt nesamērīgas ar jau atgūtām vai atgūstamām summām. Tādēļ konkrētos gadījumos būtu lietderīgi atļaut dalībvalstīm atgūšanas procedūru pārtraukt.

| (28) | Attiecībā uz ELFLA pēc pārkāpumiem atgūtām vai atceltām summām būtu jāpaliek pieejamām attiecīgās dalībvalsts apstiprinātām lauku attīstības programmām, ņemot vērā, ka tās ir piešķirtas šai dalībvalstij. Lai pasargātu Kopienas budžeta finanšu intereses, būtu jāparedz noteikumi gadījumiem, ja pēc pārkāpuma konstatēšanas dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz ELFLA pēc pārkāpumiem atgūtām vai atceltām summām būtu jāpaliek pieejamām attiecīgās dalībvalsts apstiprinātām lauku attīstības programmām, ņemot vērā, ka tās ir piešķirtas šai dalībvalstij. Lai pasargātu Kopienas budžeta finanšu intereses, būtu jāparedz noteikumi gadījumiem, ja pēc pārkāpuma konstatēšanas dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus.

| (29) | Lai nodrošinātu attiecīgi ELGF un ELFLA piešķirto līdzekļu atkārtotu izmantošanu, būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz to summu asignēšanu, kuras atguvušas dalībvalstis, pārbaudot atbilstību vai veicot sekojošas procedūras pēc tam, kad konstatēts pārkāpums vai nolaidība, kā arī attiecībā uz papildu maksājumiem piena un piena produktu nozarē. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu attiecīgi ELGF un ELFLA piešķirto līdzekļu atkārtotu izmantošanu, būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz to summu asignēšanu, kuras atguvušas dalībvalstis, pārbaudot atbilstību vai veicot sekojošas procedūras pēc tam, kad konstatēts pārkāpums vai nolaidība, kā arī attiecībā uz papildu maksājumiem piena un piena produktu nozarē.

| (30) | Lai Komisija varētu pildīt pienākumu pārbaudīt, ka dalībvalstīs pastāv un pareizi darbojas Kopienas izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmas, un neskarot dalībvalstu veikto kontroli, būtu jāparedz pārbaudes, ko veic Komisijas pilnvarotas personas, kuras savā darbā varēs pieprasīt palīdzību no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(30)

Lai Komisija varētu pildīt pienākumu pārbaudīt, ka dalībvalstīs pastāv un pareizi darbojas Kopienas izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmas, un neskarot dalībvalstu veikto kontroli, būtu jāparedz pārbaudes, ko veic Komisijas pilnvarotas personas, kuras savā darbā varēs pieprasīt palīdzību no dalībvalstīm.

| (31) | Sagatavojot informāciju, ko nosūtīt Komisijai, būtu iespējami plaši jāizmanto informācijas tehnoloģijas. Veicot pārbaudes, ir svarīgi, lai Komisijai būtu pilnīga un tūlītēja piekļuve informācijai par izdevumiem, kas glabāta gan elektroniskā, gan papīra formātā. |
| --- | --- |

(31)

Sagatavojot informāciju, ko nosūtīt Komisijai, būtu iespējami plaši jāizmanto informācijas tehnoloģijas. Veicot pārbaudes, ir svarīgi, lai Komisijai būtu pilnīga un tūlītēja piekļuve informācijai par izdevumiem, kas glabāta gan elektroniskā, gan papīra formātā.

| (32) | Būtu jānosaka datums pēdējiem maksājumiem Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (turpmāk tekstā — “ELVGF”) Garantiju nodaļas finansētām lauku attīstības programmām, kas apstiprinātas laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam. Lai dalībvalstis varētu saņemt atmaksājumus par maksājumiem, kas veikti pēc minētā datuma, būtu jāparedz īpaši pārejas posma pasākumi. Šajos pasākumos arī būtu jāiekļauj noteikumi par to avansu atgūšanu, kurus piešķīrusi Komisija, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 (1999. gada 17. maijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) 5. panta 1. punkta otro daļu, kā arī par summām, uz ko attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1259/1999 (1999. gada 17. maijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus tieša atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (6), 4. un 5. pantā iekļautie brīvprātīgas modulēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(32)

Būtu jānosaka datums pēdējiem maksājumiem Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (turpmāk tekstā — “ELVGF”) Garantiju nodaļas finansētām lauku attīstības programmām, kas apstiprinātas laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam. Lai dalībvalstis varētu saņemt atmaksājumus par maksājumiem, kas veikti pēc minētā datuma, būtu jāparedz īpaši pārejas posma pasākumi. Šajos pasākumos arī būtu jāiekļauj noteikumi par to avansu atgūšanu, kurus piešķīrusi Komisija, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 (1999. gada 17. maijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) 5. panta 1. punkta otro daļu, kā arī par summām, uz ko attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1259/1999 (1999. gada 17. maijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus tieša atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (6), 4. un 5. pantā iekļautie brīvprātīgas modulēšanas pasākumi.

| (33) | Būtu jānosaka datums, kad Komisija var atbrīvot no saistībām summas, kas ir rezervētas, bet nav iztērētas lauku attīstības programmām, ko finansē no ELVGF Garantiju nodaļas, ja līdz šim datumam Komisija nav saņēmusi pasākumu slēgšanai vajadzīgos dokumentus. Būtu jādefinē dokumenti, kas Komisijai vajadzīgi, lai noteiktu, vai pasākumi ir slēgti. |
| --- | --- |

(33)

Būtu jānosaka datums, kad Komisija var atbrīvot no saistībām summas, kas ir rezervētas, bet nav iztērētas lauku attīstības programmām, ko finansē no ELVGF Garantiju nodaļas, ja līdz šim datumam Komisija nav saņēmusi pasākumu slēgšanai vajadzīgos dokumentus. Būtu jādefinē dokumenti, kas Komisijai vajadzīgi, lai noteiktu, vai pasākumi ir slēgti.

| (34) | Komisija ir atbildīga par fondu vadību, un ir paredzēta cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm Lauksaimniecības fondu komitejā. |
| --- | --- |

(34)

Komisija ir atbildīga par fondu vadību, un ir paredzēta cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm Lauksaimniecības fondu komitejā.

| (35) | Kopienas finansējuma apjoms rada vajadzību regulāri informēt Eiropas Parlamentu un Padomi, sniedzot finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

(35)

Kopienas finansējuma apjoms rada vajadzību regulāri informēt Eiropas Parlamentu un Padomi, sniedzot finanšu pārskatus.

| (36) | Tā kā, piemērojot attiecīgu valstu kontroles sistēmas vai pārbaudot atbilstību, varētu izmantot personas datus vai komercnoslēpumus, dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina šo darbību sakarā saņemtās informācijas konfidencialitāte. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā, piemērojot attiecīgu valstu kontroles sistēmas vai pārbaudot atbilstību, varētu izmantot personas datus vai komercnoslēpumus, dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina šo darbību sakarā saņemtās informācijas konfidencialitāte.

| (37) | Lai nodrošinātu Kopienas budžeta pareizu finanšu vadību, ievērojot taisnīguma principus, kā dalībvalstu, tā lauksaimnieku līmenī, ir būtiski precizēt euro izmantošanas noteikumus. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu Kopienas budžeta pareizu finanšu vadību, ievērojot taisnīguma principus, kā dalībvalstu, tā lauksaimnieku līmenī, ir būtiski precizēt euro izmantošanas noteikumus.

| (38) | Būtu jāatceļ Padomes Regula Nr. 25 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (7), Padomes Regula (EK) Nr. 723/97 (1997. gada 22. aprīlis) par dalībvalstu rīcības programmu īstenošanu ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu kontroles jomā (8), kā arī Padomes Regula (EK) Nr. 1258/1999. Būtu jāsvītro arī daži panti Padomes Regulā (EEK) Nr. 595/91 (1991. gada 4. marts) par pārkāpumiem un par tādu summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un informācijas sistēmas organizēšanu šajā jomā (9), ņemot vērā, ka šī regula jau paredz atbilstošus pasākumus. |
| --- | --- |

(38)

Būtu jāatceļ Padomes Regula Nr. 25 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (7), Padomes Regula (EK) Nr. 723/97 (1997. gada 22. aprīlis) par dalībvalstu rīcības programmu īstenošanu ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu kontroles jomā (8), kā arī Padomes Regula (EK) Nr. 1258/1999. Būtu jāsvītro arī daži panti Padomes Regulā (EEK) Nr. 595/91 (1991. gada 4. marts) par pārkāpumiem un par tādu summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un informācijas sistēmas organizēšanu šajā jomā (9), ņemot vērā, ka šī regula jau paredz atbilstošus pasākumus.

| (39) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), atšķirot pasākumus, uz ko attiecas vadības komiteju procedūra, no tiem, uz ko attiecas padomdevēju komiteju procedūra; noteiktos gadījumos un efektivitātes stiprināšanas nolūkā padomdevēju komiteju procedūra ir uzskatāma par atbilstošāku. |
| --- | --- |

(39)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), atšķirot pasākumus, uz ko attiecas vadības komiteju procedūra, no tiem, uz ko attiecas padomdevēju komiteju procedūra; noteiktos gadījumos un efektivitātes stiprināšanas nolūkā padomdevēju komiteju procedūra ir uzskatāma par atbilstošāku.

| (40) | Atceltajās regulās paredzēto pasākumu aizstāšana ar tiem, kas noteikti šajā regulā, var radīt praktiskas un īpašas problēmas, jo īpaši tādas, kas saistītas ar pāreju uz jauniem, šajā regulā neparedzētiem pasākumiem. Lai sagatavotos šai iespējai, būtu jāparedz Komisijai iespēja pieņemt vajadzīgus un pienācīgi pamatotus pasākumus. Šie pasākumi var atkāpties no šīs regulas noteikumiem, taču vienīgi nepieciešamības robežās un uz ierobežotu laiku. |
| --- | --- |

(40)

Atceltajās regulās paredzēto pasākumu aizstāšana ar tiem, kas noteikti šajā regulā, var radīt praktiskas un īpašas problēmas, jo īpaši tādas, kas saistītas ar pāreju uz jauniem, šajā regulā neparedzētiem pasākumiem. Lai sagatavotos šai iespējai, būtu jāparedz Komisijai iespēja pieņemt vajadzīgus un pienācīgi pamatotus pasākumus. Šie pasākumi var atkāpties no šīs regulas noteikumiem, taču vienīgi nepieciešamības robežās un uz ierobežotu laiku.

| (41) | Tā kā plānošanas laikposms lauku attīstības programmām, kas finansētas, pamatojoties uz šo regulu, sākas 2007. gada 1. janvārī, šī regula būtu jāpiemēro no minētās dienas. Tomēr daži noteikumi būtu jāpiemēro agrāk. |
| --- | --- |

(41)

Tā kā plānošanas laikposms lauku attīstības programmām, kas finansētas, pamatojoties uz šo regulu, sākas 2007. gada 1. janvārī, šī regula būtu jāpiemēro no minētās dienas. Tomēr daži noteikumi būtu jāpiemēro agrāk.

| (42) | Revīzijas palāta ir sniegusi savu atzinumu (11). |
| --- | --- |

(42)

Revīzijas palāta ir sniegusi savu atzinumu (11).

| (43) | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir sniegusi savu atzinumu (12), |
| --- | --- |

(43)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir sniegusi savu atzinumu (12),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.pants

Mērķis un darbības joma

Ar šo regulu nosaka īpašas prasības un noteikumus par kopējās lauksaimniecības politikas, tostarp lauku attīstības pasākumu, izdevumu finansēšanu.

2.pants

Fondi, ar ko finansē lauksaimniecības izdevumus

1.   Lai sasniegtu Līgumā noteiktos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus un nodrošinātu finansējumu dažādiem ar šo politiku saistītiem pasākumiem, tostarp lauku attīstības pasākumiem, izveido:

| a) | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu, turpmāk tekstā — “ELGF”; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu, turpmāk tekstā — “ELGF”;

| b) | Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, turpmāk tekstā — “ELFLA”. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, turpmāk tekstā — “ELFLA”.

2.   ELGF un ELFLA ir daļa no Eiropas Kopienas vispārējā budžeta.

3.pants

ELGF izdevumi

1.   Dalībvalstīm un Kopienai īstenojot dalītu vadību, ELGF finansē šādus izdevumus, kas veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem:

| a) | kompensācijas lauksaimniecības produktu eksportam uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

kompensācijas lauksaimniecības produktu eksportam uz trešām valstīm;

| b) | intervences pasākumus, kas ir paredzēti, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgu; |
| --- | --- |

b)

intervences pasākumus, kas ir paredzēti, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgu;

| c) | tiešos maksājumus lauksaimniekiem, kas paredzēti saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

c)

tiešos maksājumus lauksaimniekiem, kas paredzēti saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku;

| d) | Kopienas finansiālo ieguldījumu pasākumos, kas ir paredzēti, lai sniegtu informāciju par lauksaimniecības produktiem un tos popularizētu Kopienas iekšējā tirgū un trešās valstīs, un ko dalībvalstis īsteno, pamatojoties uz programmām, kas nav minētas 4. pantā un ko izvēlējusies Komisija. |
| --- | --- |

d)

Kopienas finansiālo ieguldījumu pasākumos, kas ir paredzēti, lai sniegtu informāciju par lauksaimniecības produktiem un tos popularizētu Kopienas iekšējā tirgū un trešās valstīs, un ko dalībvalstis īsteno, pamatojoties uz programmām, kas nav minētas 4. pantā un ko izvēlējusies Komisija.

2.   ELGF centralizēti finansē šādus izdevumus, kas veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem:

| a) | Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterinārajiem pasākumiem, pārbaudes pasākumiem veterinārijas jomā, pārtikas un dzīvnieku barības pārbaudes pasākumiem, dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmām (veterinārie pasākumi), kā arī fitosanitāriem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterinārajiem pasākumiem, pārbaudes pasākumiem veterinārijas jomā, pārtikas un dzīvnieku barības pārbaudes pasākumiem, dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmām (veterinārie pasākumi), kā arī fitosanitāriem pasākumiem;

| b) | lauksaimniecības produktu popularizēšanas pasākumus, ko veic Komisija tieši vai ar starptautisku organizāciju starpniecību; |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības produktu popularizēšanas pasākumus, ko veic Komisija tieši vai ar starptautisku organizāciju starpniecību;

| c) | pasākumus, kas veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, lai nodrošinātu lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanu, noteikšanu, savākšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, lai nodrošinātu lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanu, noteikšanu, savākšanu un izmantošanu;

| d) | lauksaimniecības uzskaites informācijas sistēmu ieviešanu un uzturēšanu; |
| --- | --- |

d)

lauksaimniecības uzskaites informācijas sistēmu ieviešanu un uzturēšanu;

| e) | lauksaimniecības apsekojumu sistēmas, tostarp lauku saimniecību struktūru apsekojumus; |
| --- | --- |

e)

lauksaimniecības apsekojumu sistēmas, tostarp lauku saimniecību struktūru apsekojumus;

| f) | izdevumus, kas saistīti ar zivsaimniecības produktu tirgiem. |
| --- | --- |

f)

izdevumus, kas saistīti ar zivsaimniecības produktu tirgiem.

4. pants

ELFLA izdevumi

Dalībvalstīm un Kopienai īstenojot dalītu vadību, ELFLA finansē Kopienas finansiālo ieguldījumu lauku attīstības programmās, ko īsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kuri attiecas uz ELFLA atbalstu lauku attīstībai.

5.pants

Citi finansējumi, tostarp tehniskā palīdzība

Pēc Komisijas ierosmes un/vai tās vārdā ELGF un ELFLA var attiecīgi centralizēti finansēt sagatavošanas, uzraudzības, administratīvā un tehniskā atbalsta, izvērtēšanas, audita un pārbaudes pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu kopējo lauksaimniecības politiku, tostarp lauku attīstību. Šajos pasākumos jo īpaši iekļauj:

| a) | pasākumus, kas vajadzīgi, lai analizētu, pārvaldītu, uzraudzītu un īstenotu kopējo lauksaimniecības politiku, kā arī lai apmainītos ar informāciju par to, un pasākumus, kas attiecas uz kontroles sistēmu ieviešanu un tehnisko un administratīvo palīdzību; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas vajadzīgi, lai analizētu, pārvaldītu, uzraudzītu un īstenotu kopējo lauksaimniecības politiku, kā arī lai apmainītos ar informāciju par to, un pasākumus, kas attiecas uz kontroles sistēmu ieviešanu un tehnisko un administratīvo palīdzību;

| b) | pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzturētu un attīstītu metodes un tehniskus līdzekļus kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanai izmantoto fondu informācijai, savstarpējai savienošanai, uzraudzībai un finanšu vadības kontrolei; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzturētu un attīstītu metodes un tehniskus līdzekļus kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanai izmantoto fondu informācijai, savstarpējai savienošanai, uzraudzībai un finanšu vadības kontrolei;

| c) | pasākumus, kas ir paredzēti, lai pēc Komisijas ierosmes sniegtu informāciju par kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas ir paredzēti, lai pēc Komisijas ierosmes sniegtu informāciju par kopējo lauksaimniecības politiku;

| d) | pētījumus par kopējo lauksaimniecības politiku un ELGF un ELFLA finansēto pasākumu izvērtēšanu, tostarp izvērtēšanas metožu uzlabošanu un informācijas apmaiņu par attiecīgo praksi; |
| --- | --- |

d)

pētījumus par kopējo lauksaimniecības politiku un ELGF un ELFLA finansēto pasākumu izvērtēšanu, tostarp izvērtēšanas metožu uzlabošanu un informācijas apmaiņu par attiecīgo praksi;

| e) | vajadzības gadījumā — izpildaģentūras, kas izveidotas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (13), un kas darbojas saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā — izpildaģentūras, kas izveidotas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (13), un kas darbojas saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku;

| f) | pasākumus, kas attiecas uz izplatīšanu, apziņas celšanu, sadarbības veicināšanu un pieredzes apmaiņu Kopienas mērogā un kas veikti lauku attīstības sakarā, tostarp sadarbības tīklu veidošanu starp iesaistītajiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

f)

pasākumus, kas attiecas uz izplatīšanu, apziņas celšanu, sadarbības veicināšanu un pieredzes apmaiņu Kopienas mērogā un kas veikti lauku attīstības sakarā, tostarp sadarbības tīklu veidošanu starp iesaistītajiem dalībniekiem.

6.pants

Maksātāju un koordinācijas struktūru akreditācija un akreditācijas atsaukšana

1.   Maksātāji ir dalībvalstu dienesti vai struktūras, kas attiecībā uz maksājumiem, kuras tie veic, kā arī attiecībā uz informācijas sniegšanu un glabāšanu sniedz pietiekamas garantijas, ka:

| a) | pieprasījumu pieļaujamību un — lauku attīstības sakarā — atbalstu piešķiršanas procedūru, kā arī šo pieprasījumu atbilstību Kopienas noteikumiem pārbauda pirms maksājuma apstiprināšanas; |
| --- | --- |

a)

pieprasījumu pieļaujamību un — lauku attīstības sakarā — atbalstu piešķiršanas procedūru, kā arī šo pieprasījumu atbilstību Kopienas noteikumiem pārbauda pirms maksājuma apstiprināšanas;

| b) | veiktos maksājumus pareizi un pilnībā iegrāmato; |
| --- | --- |

b)

veiktos maksājumus pareizi un pilnībā iegrāmato;

| c) | veic Kopienas tiesību aktos paredzēto kontroli; |
| --- | --- |

c)

veic Kopienas tiesību aktos paredzēto kontroli;

| d) | vajadzīgos dokumentus iesniedz Kopienas noteikumos paredzētajā laikā un formā; |
| --- | --- |

d)

vajadzīgos dokumentus iesniedz Kopienas noteikumos paredzētajā laikā un formā;

| e) | dokumenti, tostarp elektroniski dokumenti Kopienas noteikumu nozīmē, ir pieejami un saglabāti tā, lai nodrošinātu to pilnīgumu, derīgumu un lasāmību laika gaitā. |
| --- | --- |

e)

dokumenti, tostarp elektroniski dokumenti Kopienas noteikumu nozīmē, ir pieejami un saglabāti tā, lai nodrošinātu to pilnīgumu, derīgumu un lasāmību laika gaitā.

Šo uzdevumu veikšanu, izņemot Kopienas atbalsta izmaksāšanu, var deleģēt.

2.   Dalībvalstis kā maksātājus akreditē tādus dienestus vai struktūras, kas atbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Katra dalībvalsts, ņemot vērā tās konstitucionālās normas un institucionālo struktūru, ierobežo akreditēto maksātāju skaitu līdz minimumam, kas nepieciešams, lai veiktu 3. panta 1. punktā un 4. pantā minētos izdevumus, ievērojot pamatotus administratīvos un grāmatvedības nosacījumus.

3.   Ja akreditē vairāk nekā vienu maksātāju, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai informāciju par dienestu vai struktūru, kam tā uztic šādus uzdevumus:

| a) | savākt informāciju, ko darīt pieejamu Komisijai, un šo informāciju nosūtīt Komisijai; |
| --- | --- |

a)

savākt informāciju, ko darīt pieejamu Komisijai, un šo informāciju nosūtīt Komisijai;

| b) | veicināt Kopienas noteikumu saskaņotu piemērošanu. |
| --- | --- |

b)

veicināt Kopienas noteikumu saskaņotu piemērošanu.

Dalībvalstis šim dienestam vai struktūrai, turpmāk tekstā — “koordinācijas struktūra”, veic īpašu akreditāciju attiecībā uz a) apakšpunktā minētās finansiālās informācijas apstrādi.

4.   Ja akreditēts maksātājs neatbilst vai vairs neatbilst vienam vai vairākiem akreditācijas nosacījumiem, kas paredzēti 1. punktā, dalībvalsts akreditāciju atsauc, ja vien maksātājs neveic vajadzīgos pielāgojumus termiņā, ko nosaka atbilstoši problēmas nopietnībai.

7.pants

Apstiprināšanas struktūras

Apstiprināšanas struktūra ir struktūra, kas ir publisko vai privāto tiesību subjekts un ko norīko dalībvalsts, lai tā apstiprinātu akreditēto maksātāju pārskatu patiesumu, pilnīgumu un pareizību, ņemot vēra izveidotās vadības un kontroles sistēmas.

8.pants

Informācijas nodošana un piekļuve dokumentiem

1.   Papildus nozaru regulās paredzētajiem noteikumiem dalībvalstis nosūta Komisijai šādu informāciju, deklarācijas un dokumentus:

| a) | par akreditētiem maksātājiem un akreditētām koordinācijas struktūrām:






  i) | to akreditācijas dokumentu; |
| --- | --- | --- |

a)

par akreditētiem maksātājiem un akreditētām koordinācijas struktūrām:

i)

to akreditācijas dokumentu;

| ii) | to funkcijas (akreditēts maksātājs vai akreditēta koordinācijas struktūra); |
| --- | --- |

ii)

to funkcijas (akreditēts maksātājs vai akreditēta koordinācijas struktūra);

| iii) | vajadzības gadījumā — akreditācijas atsaukšanu; |
| --- | --- |

iii)

vajadzības gadījumā — akreditācijas atsaukšanu;

| b) | par apstiprināšanas struktūrām:






  i) | to nosaukumu; |
| --- | --- | --- |

b)

par apstiprināšanas struktūrām:

i)

to nosaukumu;

| ii) | to adresi; |
| --- | --- |

ii)

to adresi;

| c) | par pasākumiem, kas saistīti ar ELGF un ELFLA finansētām darbībām:






  i) | akreditētā maksātāja vai akreditētās koordinācijas struktūras parakstītu izdevumu deklarāciju, ko arī izmanto kā maksājuma pieprasījumu, kopā ar vajadzīgo informāciju; |
| --- | --- | --- |

c)

par pasākumiem, kas saistīti ar ELGF un ELFLA finansētām darbībām:

i)

akreditētā maksātāja vai akreditētās koordinācijas struktūras parakstītu izdevumu deklarāciju, ko arī izmanto kā maksājuma pieprasījumu, kopā ar vajadzīgo informāciju;

| ii) | attiecībā uz ELGF — paredzamo finansiālo vajadzību apjomu un — attiecībā uz ELFLA — atjauninātu prognozi par izdevumu deklarācijām, ko iesniegs kārtējā gadā, un prognozi par izdevumu deklarācijām nākamajam finanšu gadam; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz ELGF — paredzamo finansiālo vajadzību apjomu un — attiecībā uz ELFLA — atjauninātu prognozi par izdevumu deklarācijām, ko iesniegs kārtējā gadā, un prognozi par izdevumu deklarācijām nākamajam finanšu gadam;

| iii) | akreditēto maksātāju gada pārskatus kopā ar deklarāciju par pārskata ticamību, ko parakstījusi persona, kura atbild par akreditēto maksātāju, un kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai vajadzīgā informācija, kā arī apstiprināšanas ziņojumu, ko sagatavojusi 7. pantā minētā apstiprināšanas struktūra. |
| --- | --- |

iii)

akreditēto maksātāju gada pārskatus kopā ar deklarāciju par pārskata ticamību, ko parakstījusi persona, kura atbild par akreditēto maksātāju, un kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai vajadzīgā informācija, kā arī apstiprināšanas ziņojumu, ko sagatavojusi 7. pantā minētā apstiprināšanas struktūra.

Akreditēto maksātāju gada pārskatus, kas attiecas uz ELFLA izdevumiem, iesniedz par katru programmu.

2.   Akreditēti maksātāji glabā attaisnojošus dokumentus, kas attiecas uz veiktajiem maksājumiem, kā arī dokumentus par Kopienas tiesību aktos noteikto administratīvo un fizisko pārbaužu izpildi un dara šos dokumentus un informāciju pieejamus Komisijai.

Ja minētos dokumentus glabā iestāde, kam maksātājs ir deleģējis pilnvaras un kas ir atbildīga par izdevumu apstiprināšanu, šī iestāde sūta akreditētam maksātājam ziņojumus par veikto pārbaužu skaitu, to saturu un pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā to iznākumu.

9.pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība un garantijas attiecībā uz Kopienas fondu vadību

1.   Dalībvalstis:

| a) | kopējās lauksaimniecības politikas jomā pieņem visus normatīvos vai administratīvos noteikumus, kā arī jebkurus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu Kopienas finanšu intereses, jo īpaši, lai:






  i) | pārliecinātos, ka ELGF un ELFLA finansētās darbības faktiski veic un ka tas notiek pareizi; |
| --- | --- | --- |

a)

kopējās lauksaimniecības politikas jomā pieņem visus normatīvos vai administratīvos noteikumus, kā arī jebkurus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu Kopienas finanšu intereses, jo īpaši, lai:

i)

pārliecinātos, ka ELGF un ELFLA finansētās darbības faktiski veic un ka tas notiek pareizi;

| ii) | novērstu un apkarotu pārkāpumus; |
| --- | --- |

ii)

novērstu un apkarotu pārkāpumus;

| iii) | atgūtu summas, kas zaudētas pārkāpumu vai nolaidības dēļ; |
| --- | --- |

iii)

atgūtu summas, kas zaudētas pārkāpumu vai nolaidības dēļ;

| b) | ievieš efektīvu vadības un kontroles sistēmu, kas ietver pārskatu apstiprināšanu un deklarāciju par pārskatu ticamību, ko paraksta persona, kas atbild par akreditēto maksātāju. |
| --- | --- |

b)

ievieš efektīvu vadības un kontroles sistēmu, kas ietver pārskatu apstiprināšanu un deklarāciju par pārskatu ticamību, ko paraksta persona, kas atbild par akreditēto maksātāju.

2.   Komisija nodrošina, ka dalībvalstis pārbauda 3. panta 1. punktā un 4. pantā minēto izdevumu likumību un atbilstību un ievēro pareizas finanšu vadības principus; tā šajā sakarā veic šādus pasākumus un pārbaudes:

| a) | pārbauda, vai dalībvalstīs pastāv un pareizi darbojas vadības un kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

a)

pārbauda, vai dalībvalstīs pastāv un pareizi darbojas vadības un kontroles sistēmas;

| b) | veic starpposma maksājumu pilnīgu vai daļēju samazināšanu vai pārtraukšanu un piemēro vajadzīgas finansiālās korekcijas, jo īpaši, ja vadības un kontroles sistēmas nedarbojas pareizi; |
| --- | --- |

b)

veic starpposma maksājumu pilnīgu vai daļēju samazināšanu vai pārtraukšanu un piemēro vajadzīgas finansiālās korekcijas, jo īpaši, ja vadības un kontroles sistēmas nedarbojas pareizi;

| c) | pārliecinās par pirmsfinansējuma atmaksājumu un vajadzības gadījumā atbrīvo no budžetā paredzētām saistībām. |
| --- | --- |

c)

pārliecinās par pirmsfinansējuma atmaksājumu un vajadzības gadījumā atbrīvo no budžetā paredzētām saistībām.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstīgi 1. punktam pieņemtajiem noteikumiem un veiktiem pasākumiem, kā arī — saistībā ar lauku attīstības programmām — pasākumiem, kas pieņemti attiecībā uz vadību un kontroli atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem par ELFLA atbalstu lauku attīstībai, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses.

10.pants

Maksātāju veikto izdevumu pieņemamība

Kopienas finansējumu var attiecināt uz 3. panta 1. punktā un 4. pantā minētajiem izdevumiem tikai tad, ja tos ir veikuši akreditētie maksātāji, ko norīkojušas dalībvalstis.

11.pants

Pilna apjoma maksājumi saņēmējiem

Ja vien Kopienas tiesību aktos nav paredzēts citādi, saņēmējs saņem pilna apjoma maksājumus, kuri saistīti ar finansējumu, kas paredzēts saskaņā ar šo regulu, vai ar summām, kas saistītas ar publisko finansiālo ieguldījumu lauku attīstības programmās.

II SADAĻA

ELGF

1.NODAĻA

Kopienas finansējums

12.pants

Budžeta līdzekļu maksimālais apjoms

1.   ELGF izdevumu gada maksimālo apjomu veido maksimāli pieļaujamas summas, kas tam noteiktas saskaņā ar daudzgadu finanšu plānu, kā paredzēts Iestāžu nolīgumā, atskaitot 2. punktā paredzētās summas.

2.   Komisija nosaka summas, ko dara pieejamas ELFLA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu.

3.   Pamatojoties uz 1. un 2. punktā minētajiem datiem, Komisija nosaka ELGF izdevumiem pieejamo tīro atlikumu.

13.pants

Administratīvās un personāla izmaksas

Fonds nesedz izdevumus, kas ir saistīti ar dalībvalstu un ELGF atbalsta saņēmēju administratīvajām un personāla izmaksām.

14.pants

Mēneša maksājumi

1.   Apropriācijas, kas vajadzīgas, lai finansētu 3. panta 1. punktā minētos izdevumus, Komisija dara pieejamas dalībvalstīm mēneša atmaksājumu, turpmāk tekstā — “mēneša maksājumi”, formā, pamatojoties uz izdevumiem, ko veikuši akreditētie maksātāji pārskata periodā.

2.   Līdz Komisijas maksājumu veikšanai dalībvalstis mobilizē līdzekļus, kas vajadzīgi izdevumu veikšanai, atbilstoši akreditēto maksātāju vajadzībām.

15.pants

Mēneša maksājumu veikšanas procedūra

1.   Neskarot 30. un 31. pantā paredzētos lēmumus, Komisija mēneša maksājumus veic par izdevumiem, ko dalībvalstu akreditētie maksātāji veikuši pārskata mēnesī.

2.   Saskaņā ar 41. panta 3. punktā paredzēto procedūru Komisija pieņem lēmumu par tās veicamiem mēneša maksājumiem, pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām un informāciju, kas saņemta saskaņā ar 8. panta 1. punktu, ņemot vērā samazinājumus un pārtraukšanu, ko piemēro saskaņā ar 17. pantu.

3.   Mēneša maksājumus attiecīgajai dalībvalstij izmaksā vēlākais tā otrā mēneša trešajā darbdienā, kurš seko mēnesim, kurā veikti izdevumi.

4.   Dalībvalstu izdevumus, kas veikti no 1. līdz 15. oktobrim, pieskaita oktobrī veiktiem izdevumiem. Izdevumus, kas veikti no 16. līdz 31. oktobrim, pieskaita novembrī veiktiem izdevumiem.

5.   Komisija var pieņemt lēmumu veikt papildu maksājumus vai atskaitījumus. Šajā gadījumā Lauksaimniecības fondu komiteju par to informē nākamā sanāksmē.

16.pants

Maksājumu termiņu ievērošana

Ja Kopienas tiesību aktos ir paredzēti maksājumu termiņi un ja maksātājs neievēro šādus termiņus, tiek zaudētas tiesības uz Kopienas finansējumu attiecībā uz maksājumiem, izņemot noteiktajos gadījumos un atbilstīgi noteiktajiem nosacījumiem un ierobežojumiem, ievērojot proporcionalitātes principu.

17.pants

Mēneša maksājumu samazināšana un pārtraukšana

1.   Ja 15. panta 2. punktā paredzētās izdevumu deklarācijas vai informācija neļauj Komisijai konstatēt, ka saistību uzņemšanās par finanšu līdzekļiem ir saskaņā ar piemērojamiem Kopienas noteikumiem, Komisija lūdz attiecīgo dalībvalsti sniegt papildu informāciju laikposmā, ko nosaka Komisija, pamatojoties uz problēmas nopietnību, un kas parasti nevar būt īsāks par 30 dienām.

Ja dalībvalsts Komisijai nesniedz atbildi uz pirmajā daļā minēto lūgumu vai ja atbildi uzskata par nepietiekamu, vai arī ja atbilde norāda uz to, ka piemērojamie Kopienas noteikumi nav ievēroti vai ka Kopienas finanšu līdzekļus izmantoja nepareizi, Komisija var samazināt vai uz laiku pārtraukt mēneša maksājumus dalībvalstij. Komisija par to attiecīgi informē dalībvalsti, norādot, ka ir veikta šāda samazināšana vai pārtraukšana.

2.   Ja 15. panta 2. punktā paredzētās izdevumu deklarācijas vai informācija ļauj Komisijai secināt, ka ir pārsniegts Kopienas tiesību aktos paredzētais maksimālais finanšu līdzekļu apjoms vai ka ir notikusi klaja piemērojamo Kopienas tiesību aktu neievērošana, Komisija var piemērot šā panta 1. punkta otrajā daļā paredzētos samazinājumus vai pārtraukumus, iepriekš dodot iespēju dalībvalstij sniegt savus apsvērumus.

3.   Samazinājumus un pārtraukumus piemēro, ievērojot proporcionalitātes principu, saskaņā ar 15. panta 2. punktā paredzēto lēmumu par mēneša maksājumiem, neskarot 30. un 31. pantā paredzētos lēmumus.

2.NODAĻA

Budžeta disciplīna

18.pants

Maksimālā apjoma ievērošana

1.   Visā budžeta procedūras un budžeta izpildes laikā apropriācijas, kas saistītas ar ELGF izdevumiem, nedrīkst pārsniegt 12. panta 3. punktā minēto tīro atlikumu.

Visos Komisijas ierosinātajos vai Padomes vai Komisijas pieņemtajos tiesību aktos, kas ietekmē ELGF budžetu, ievēro 12. panta 3. punktā paredzēto tīro atlikumu.

2.   Ja Kopienas tiesību aktos maksimālais finanšu līdzekļu apjoms lauksaimniecības izdevumiem attiecībā uz attiecīgo valsti ir izteikts euro, šādus izdevumus atlīdzina, ievērojot minēto maksimālo apjomu, kas izteikts euro, vajadzības gadījumā veicot korekcijas, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. pantu.

3.   Valstīm noteiktie maksimālie tiešo maksājumu apjomi, kas paredzēti Kopienas tiesību aktos, tostarp tie, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 41. panta 1. punktā un 71. c pantā, un kas koriģēti, piemērojot 10. panta 1. punktā un 11. panta 1. punktā paredzētās procentuālās daļas un korekcijas, uzskata par maksimālajiem finanšu līdzekļu apjomiem euro izteiksmē.

4.   Ja līdz kāda gada 30. jūnijam Padome nav noteikusi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. panta 1. punktā paredzētās korekcijas, Komisija nosaka minētās korekcijas saskaņā ar šīs regulas 41. panta 3. punktā noteikto procedūru un tūlīt paziņo par tiem Padomei.

5.   Vēlākais 1. decembrī, lemjot pēc Komisijas priekšlikuma, kas balstīts uz tās rīcībā esošo jaunu informāciju, Padome var pielāgot tiešo maksājumu korekcijas likmi, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. pantu.

19.pants

Budžeta disciplīnas procedūra

1.   Līdztekus N finanšu gada provizoriskā budžeta projekta iesniegšanai Komisija iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam arī savas prognozes par N - 1, N un N + 1 finanšu gadu. Tā vienlaikus iesniedz analīzi par novērotām atšķirībām starp sākotnējām prognozēm un faktiskiem izdevumiem N - 2 un N - 3 finanšu gadā.

2.   Ja, izstrādājot provizorisko budžeta projektu N finanšu gadam, konstatē, ka, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. pantā paredzēto rezervi, 12. panta 3. punktā minētais tīrais atlikums N finanšu gadam var tikt pārsniegts, Komisija Padomei ierosina vajadzīgos pasākumus, tostarp tos, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. panta 2. punktu.

3.   Jebkurā laikā, ja Komisija uzskata, ka 12. panta 3. punktā paredzētais tīrais atlikums var tikt pārsniegts un ka tā nevar veikt pietiekamus pasākumus, lai stāvokli uzlabotu saskaņā ar savām vadības pilnvarām, tā var ierosināt Padomei citus pasākumus, lai nodrošinātu minētā atlikuma ievērošanu.

Divos mēnešos pēc Komisijas priekšlikuma saņemšanas Padome pieņem lēmumu par minētajiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 37. pantā paredzēto procedūru. Eiropas Parlaments sniedz atzinumu pietiekami laicīgi, lai Padome varētu ar to iepazīties un pieņemt lēmumu norādītajā termiņā.

4.   Ja N finanšu gada beigās dalībvalstu atmaksājumu pieprasījumi pārsniedz vai varētu pārsniegt saskaņā ar 12. panta 3. punktu noteikto tīro atlikumu, Komisija:

| a) | izskata šos pieprasījumus proporcionāli dalībvalstu iesniegtajiem pieprasījumiem, kā arī ievērojot pieejamo budžetu, un provizoriski nosaka maksājuma summu attiecīgam mēnesim; |
| --- | --- |

a)

izskata šos pieprasījumus proporcionāli dalībvalstu iesniegtajiem pieprasījumiem, kā arī ievērojot pieejamo budžetu, un provizoriski nosaka maksājuma summu attiecīgam mēnesim;

| b) | vēlākais līdz nākamā gada 28. februārim noskaidro visu dalībvalstu stāvokli attiecībā uz Kopienas finansējumu iepriekšējam finanšu gadam; |
| --- | --- |

b)

vēlākais līdz nākamā gada 28. februārim noskaidro visu dalībvalstu stāvokli attiecībā uz Kopienas finansējumu iepriekšējam finanšu gadam;

| c) | saskaņā ar 41. panta 3. punktā paredzēto procedūru nosaka Kopienas finansējuma kopapjomu, sadalītu pa dalībvalstīm, pamatojoties uz Kopienas finansējuma vienotu likmi un ievērojot mēneša maksājumiem pieejamo budžetu; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 41. panta 3. punktā paredzēto procedūru nosaka Kopienas finansējuma kopapjomu, sadalītu pa dalībvalstīm, pamatojoties uz Kopienas finansējuma vienotu likmi un ievērojot mēneša maksājumiem pieejamo budžetu;

| d) | vēlākais tad, kad veic mēneša maksājumus par N + 1 gada martu, veic iespējamās kompensācijas dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

d)

vēlākais tad, kad veic mēneša maksājumus par N + 1 gada martu, veic iespējamās kompensācijas dalībvalstu starpā.

20.pants

Agrā brīdinājuma sistēma

Lai nodrošinātu, ka nepārsniedz budžeta līdzekļu maksimālo apjomu, Komisija ievieš mēneša agrā brīdinājuma un uzraudzības sistēmu attiecībā uz ELGF izdevumiem.

Lai šo panāktu, Komisija pirms katra finanšu gada sākuma nosaka mēneša izdevumu prognozes, pamatojoties uz trijos iepriekšējos gados veiktajiem vidējiem mēneša izdevumiem, ja tādi ir.

Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei mēneša pārskatu, kurā izskatītas veikto izdevumu izmaiņas salīdzinājumā ar prognozēm un iekļauts paredzamās izpildes novērtējums kārtējam finanšu gadam.

21.pants

Valūtas maiņas atsauces kursi

1.   Pieņemot provizorisko budžeta projektu vai provizoriskā budžeta projekta grozījumu vēstuli, kas attiecas uz lauksaimniecības izdevumiem, Komisija ELGF budžeta prognožu aprēķinam izmanto vidējo euro maiņas kursu pret ASV dolāru, kurš valūtas tirgū konstatēts pēdējā kvartālā, kas beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu.

2.   Pieņemot provizorisko budžeta grozījumu un papildinājumu projektu vai vēstuli, ar ko tos labo, tiktāl, ciktāl tie attiecas uz apropriācijām, kas saistās ar 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajiem pasākumiem, Komisija izmanto:

| a) | no vienas puses, vidējo euro maiņas kursu pret ASV dolāru, kas valūtas tirgū faktiski konstatēts laikposmā no iepriekšējā finanšu gada 1. augusta līdz tā pēdējā kvartāla beigām, kurš beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu, un vēlākais kārtējā finanšu gada 31. jūlijā; |
| --- | --- |

a)

no vienas puses, vidējo euro maiņas kursu pret ASV dolāru, kas valūtas tirgū faktiski konstatēts laikposmā no iepriekšējā finanšu gada 1. augusta līdz tā pēdējā kvartāla beigām, kurš beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu, un vēlākais kārtējā finanšu gada 31. jūlijā;

| b) | no otras puses, sagatavojot prognozi atlikušajam finanšu gadam, vidējo valūtas maiņas kursu, kas faktiski konstatēts pēdējā kvartālā, kurš beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu. |
| --- | --- |

b)

no otras puses, sagatavojot prognozi atlikušajam finanšu gadam, vidējo valūtas maiņas kursu, kas faktiski konstatēts pēdējā kvartālā, kurš beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu.

III SADAĻA

ELFLA

1.NODAĻA

Finansēšanas metode

22.pants

ELFLA finansiālais ieguldījums

ELFLA finansiālo ieguldījumu lauku attīstības programmu izdevumos nosaka katrai programmai, ievērojot maksimālos apjomus, kas noteikti Kopienas tiesību aktos par ELFLA atbalstu lauku attīstībai, tiem pieskaitot summas, ko Komisija nosaka saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2. punktu.

Uz izdevumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu, nevar attiekties cits Kopienas budžeta finansējums.

23.pants

Budžetā paredzētās saistības

Kopienas budžetā paredzētās saistības attiecībā uz lauku attīstības programmām (turpmāk tekstā — “budžeta saistības”) īsteno, veicot gada maksājumus laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Komisijas lēmumu, ar ko pieņem katru dalībvalsts iesniegto lauku attīstības programmu, uzskata par finansēšanas lēmumu Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 75. panta 2. punkta nozīmē un, pēc paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij, par juridisko saistību pēdējās minētās regulas nozīmē.

Katrai programmai budžeta saistību attiecībā uz pirmo maksājumu nosaka pēc tam, kad Komisija pieņem programmu. Komisija nosaka budžeta saistības nākamām iemaksām pirms katra gada 1. maija, pamatojoties uz otrajā daļā minēto lēmumu.

2.NODAĻA

Finanšu vadība

24.pants

Noteikumi, kas attiecas uz visiem maksājumiem

1.   Komisija veic ELFLA ieguldījumu saskaņā ar budžeta saistībām.

2.   Apropriācijas, kas vajadzīgas, lai segtu izdevumus, kā norādīts 4. pantā, Komisija dara pieejamus dalībvalstīm kā pirmsfinansējumu, starpposma maksājumus un atlikuma maksājumu. Uz šīm apropriācijām attiecas 25., 26., 27. un 28. pants.

3.   Maksājumus attiecina uz vissenāko atvērto budžeta saistību.

4.   Pirmsfinansējuma un starpposma maksājumu kopsumma nepārsniedz 95 % no ELFLA ieguldījuma katrā attiecīgajā lauku attīstības programmā.

25.pants

Pirmsfinansējuma maksāšana

1.   Pēc lauku attīstības programmas pieņemšanas Komisija veic vienreizēju pirmsfinansējuma maksājumu dalībvalstij attiecībā uz minēto programmu. Šis pirmsfinansējums veido 7 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā. To var sadalīt pa diviem finanšu gadiem atkarībā no līdzekļu pieejamības budžetā.

2.   Ja divdesmit četros mēnešos pēc dienas, kad Komisija veic pirmo pirmsfinansējuma maksājumu, par attiecīgo lauku attīstības programmu nav iesniegta neviena izdevumu deklarācija, izmaksātā pirmsfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai.

3.   Procentus, kas uzkrājušies no pirmsfinansējuma, piešķir attiecīgajai lauku attīstības programmai, un tos atskaita no nobeiguma izdevumu deklarācijā uzrādītās publisko izdevumu summas.

4.   Pirmsfinansējuma kopsummu dzēš, slēdzot lauku attīstības programmu.

26.pants

Starpposma maksājumu veikšana

1.   Starpposma maksājumus veic katras lauku attīstības programmas līmenī. Tos aprēķina, piemērojot katras prioritātes daļējā finansējuma likmi attiecīgiem publiskiem izdevumiem, kas apstiprināti šai prioritātei.

2.   Komisija, atkarībā no līdzekļu pieejamības budžetā, veic starpposma maksājumus, lai atmaksātu izdevumus, ko akreditētie maksātāji veikuši pasākumu īstenošanā.

3.   Komisija veic katru starpposma maksājumu, ja ir izpildītas šādas prasības:

| a) | Komisijai ir nosūtīta izdevumu deklarācija, ko ir parakstījis akreditētais maksātājs, saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

Komisijai ir nosūtīta izdevumu deklarācija, ko ir parakstījis akreditētais maksātājs, saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| b) | nav pārsniegts kopējais ELFLA ieguldījums, kas attiecīgās programmas īstenošanas laikā paredzēts katram prioritārajam virzienam; |
| --- | --- |

b)

nav pārsniegts kopējais ELFLA ieguldījums, kas attiecīgās programmas īstenošanas laikā paredzēts katram prioritārajam virzienam;

| c) | Komisijai ir nosūtīts pēdējais gada progresa ziņojums par lauku attīstības programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

Komisijai ir nosūtīts pēdējais gada progresa ziņojums par lauku attīstības programmas īstenošanu.

4.   Ja kāda no šā panta 3. punktā paredzētajām prasībām nav izpildīta un tādēļ izdevumu deklarāciju nevar pieņemt, Komisija informē par to, cik drīz vien iespējams, akreditēto maksātāju un koordinācijas struktūru, ja tāda ir norīkota.

5.   Komisija veic starpposma maksājumus ne vēlāk kā 45 dienas pēc tādas izdevumu deklarācijas reģistrēšanas, kura atbilst visiem šā panta 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem, neskarot 30. un 31. pantā paredzētos lēmumus.

6.   Akreditētie maksātāji izstrādā un nosūta Komisijai ar koordinācijas struktūras starpniecību vai, ja tāda nav norīkota, tieši starpposma izdevumu deklarācijas, kas attiecas uz lauku attīstības programmām, cik vien bieži to nosaka Komisija. Šādas izdevumu deklarācijas attiecas uz akreditētā maksātāja izdevumiem, kas radušies katrā attiecīgā periodā.

Starpposma izdevumu deklarācijas, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies pēc 16. oktobra, sedz no nākamā gada budžeta.

27.pants

Starpposma maksājumu pārtraukšana un samazināšana

1.   Starpposma maksājumus veic, ievērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 81. pantā paredzētos nosacījumus un pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtām izdevumu deklarācijām un finansiālo informāciju.

2.   Ja kādas dalībvalsts iesniegtā izdevumu deklarācija vai finansiālā informācija neļauj konstatēt, ka izdevumu deklarācija atbilst piemērojamiem Kopienas noteikumiem, tad no dalībvalsts lūdz papildu informāciju termiņā, ko nosaka atkarībā no problēmas nopietnības un kas parasti nedrīkst būt īsāks par trīsdesmit dienām.

3.   Ja dalībvalsts nesniedz atbildi uz 2. punktā paredzēto lūgumu vai ja saņemto atbildi uzskata par nepietiekamu vai tādu, kas liek secināt, ka nav ievēroti piemērojamie noteikumi vai ir notikusi Kopienas finanšu līdzekļu nepareiza izmantošana, Komisija var samazināt vai uz laiku pārtraukt starpposma maksājumus attiecīgajai dalībvalstij. Komisija par to informē dalībvalsti.

4.   Šīs regulas 26. pantā paredzēto starpposma maksājumu pārtraukšanu vai samazināšanu veic, ievērojot proporcionalitātes principu un neskarot 30. un 31. pantā paredzētos lēmumus.

28.pants

Atlikuma maksāšana un programmas slēgšana

1.   Pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi pēdējo gada progresa ziņojumu par lauku attīstības programmas īstenošanu, tā veic atlikuma maksājumu atkarībā no līdzekļu pieejamības, pamatojoties uz katra prioritārā virziena daļējā finansējuma likmi, attiecīgās lauku attīstības programmas pēdējā finanšu gada pārskatiem, kā arī pamatojoties uz attiecīgo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu. Šos pārskatus iesniedz Komisijai vēlākais 2016. gada 30. jūnijā, un tie attiecas uz akreditēto maksātāju izdevumiem, kas radušies līdz 2015. gada 31. decembrim.

2.   Atlikuma maksājumu veic vēlākais sešus mēnešus pēc šā panta 1. punktā minētās informācijas un dokumentu saņemšanas. Summas, par kurām uzņemtas saistības paliek arī pēc atlikuma izmaksāšanas, Komisija atbrīvo no saistībām sešos mēnešos, neskarot 29. panta 6. punktu.

3.   Ja līdz 2016. gada 30. jūnijam Komisijai nav nosūtīts pēdējais gada progresa ziņojums par īstenošanu un dokumenti, kas vajadzīgi, lai veiktu grāmatojumu noskaidrošanu par programmas pēdējo īstenošanas gadu, saskaņā ar 29. pantu atlikuma maksājumu atbrīvo no saistībām.

29.pants

Atbrīvošana no saistībām

1.   Komisija atbrīvo jebkuru lauku attīstības programmai paredzētas budžeta saistības daļu, kas nav izmantota pirmsfinansējumam vai starpposma maksājumiem vai par ko Komisija līdz 31. decembrim otrajā gadā pēc tā, kurā uzņemta budžeta saistība, nav saņēmusi nevienu veikto izdevumu deklarāciju, kura atbilst 26. panta 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Atbrīvo budžeta saistību daļu, kas vēl ir pieejama 2015. gada 31. decembrī un par ko līdz 2016. gada 30. jūnijam nav saņemta neviena izdevumu deklarācija.

3.   Ja pēc tam, kad pieņemts lēmums, ar ko apstiprina lauku attīstības programmu, ir vajadzīgs Komisijas lēmums par palīdzības vai atbalsta shēmas atļaušanu, termiņš atbrīvošanai no saistībām sākas pēdējā minētā lēmuma pieņemšanas dienā. Attiecīgo summu nosaka, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts iesniegto grafiku.

4.   Ja notiek jebkura tiesvedība vai administratīvā pārsūdzība, kam ir apturošs efekts, aptur 1. vai 2. punktā minēto termiņu atbrīvošanai no saistībām attiecībā uz summu, kas paredzēta attiecīgajām darbībām, uz laiku, kamēr notiek tiesvedība vai administratīvā pārsūdzība, ja vien Komisija no attiecīgās dalībvalsts saņem pamatotu informāciju līdz N + 2 gada 31. decembrim.

5.   Aprēķinot summu, ko atbrīvo no saistībām, neņem vērā:

| a) | budžeta saistību daļu, par ko ir iesniegta izdevumu deklarācija, bet uz kuras atmaksājumu attiecas Komisijas veiktā samazināšana vai pārtraukšana N + 2 gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

a)

budžeta saistību daļu, par ko ir iesniegta izdevumu deklarācija, bet uz kuras atmaksājumu attiecas Komisijas veiktā samazināšana vai pārtraukšana N + 2 gada 31. decembrī;

| b) | budžeta saistību daļu, ko maksātājs nav varējis izmaksāt nepārvaramu iemeslu dēļ un kas nopietni ietekmē attiecīgās lauku attīstības programmas īstenošanu. Valsts iestādēm, kas atsaucas uz nepārvaramiem iemesliem, ir jāpierāda to tiešā ietekme uz visas lauku attīstības programmas vai tās daļas īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

budžeta saistību daļu, ko maksātājs nav varējis izmaksāt nepārvaramu iemeslu dēļ un kas nopietni ietekmē attiecīgās lauku attīstības programmas īstenošanu. Valsts iestādēm, kas atsaucas uz nepārvaramiem iemesliem, ir jāpierāda to tiešā ietekme uz visas lauku attīstības programmas vai tās daļas īstenošanu.

6.   Ja pastāv iespēja, ka piemēros atbrīvošanu no saistībām, Komisija par to laikus informē dalībvalsti un attiecīgās iestādes. Tā informē dalībvalsti un attiecīgās iestādes par attiecīgo summu, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju. No informācijas saņemšanas dienas dalībvalstij ir divi mēneši, lai piekristu attiecīgajai summai vai sniegtu savus apsvērumus. Komisija veic atbrīvošanu no saistībām vēlākais 9 mēnešus pēc termiņa beigām, kas paredzēts 1. līdz 4. punktā.

7.   Ja piemēro atbrīvošanu, ELFLA līdzdalība konkrētajā lauku attīstības programmā attiecīgajā gadā tiek samazināta par summu, kas atbrīvota no saistībām. Dalībvalsts iesniedz pārskatītu finanšu plānu, kurā atbalsta samazinājums ir sadalīts starp programmas prioritārajiem virzieniem. Pretējā gadījumā Komisija samazina katram prioritārajam virzienam asignēto summu proporcionāli.

8.   Ja šī regula stājas spēkā pēc 2007. gada 1. janvāra, tad termiņu, pēc kura beigām var sākt pirmo 1. punktā minēto atbrīvošanu no saistībām, pagarina, attiecībā uz pirmo saistību, par tik mēnešiem, cik ir starp 2007. gada 1. janvāri un dienu, kad Komisija pieņem attiecīgo lauku attīstības programmu.

IV SADAĻA

GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA UN KOMISIJAS UZRAUDZĪBA

1.NODAĻA

Pārbaude

30.pants

Grāmatojumu noskaidrošana

1.   Līdz tā gada 30. aprīlim, kas seko attiecīgajam finanšu gadam, Komisija pieņem lēmumu par akreditēto maksātāju grāmatojumu noskaidrošanu saskaņā ar 41. panta 3. punktā paredzēto procedūru, pamatojoties uz informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļu.

2.   Lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu attiecas uz iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Lēmums neskar lēmumus, ko pieņem vēlāk saskaņā ar 31. pantu.

31.pants

Atbilstības pārbaude

1.   Ja Komisijas konstatē, ka 3. panta 1. punktā un 4. pantā paredzētie izdevumi nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, tā pieņem lēmumu par to, kādas summas nav jāatmaksā no Kopienas finansējuma, saskaņā ar 41. panta 3. punktā paredzēto procedūru.

2.   Komisija novērtē summas, kas nav jāatmaksā, ņemot vērā, jo īpaši, konstatētās neatbilstības nopietnību. Komisija attiecīgi ņem vērā pārkāpuma būtību un nopietnību, kā arī Kopienai nodarīto finansiālo kaitējumu.

3.   Pirms pieņem lēmumu atteikt finansējumu, Komisijas pārbaužu rezultātus un attiecīgās dalībvalsts atbildes paziņo rakstiski, un pēc tam abas puses cenšas panākt vienošanos par veicamajiem pasākumiem.

Ja puses nevar vienoties, dalībvalsts var lūgt sākt procedūru, kuras mērķis ir četros mēnešos saskaņot pušu pozīcijas un kuras iznākums tiek atspoguļots ziņojumā, ko nosūta Komisijai un ko Komisija izskata, pirms tā pieņem lēmumu par iespējamu finansējuma atteikumu.

4.   Finansējumu nedrīkst atteikt attiecībā uz:

| a) | šīs regulas 3. panta 1. punktā paredzētajiem izdevumiem, kas ir veikti vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma attiecīgajai dalībvalstij par pārbaužu rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 3. panta 1. punktā paredzētajiem izdevumiem, kas ir veikti vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma attiecīgajai dalībvalstij par pārbaužu rezultātiem;

| b) | izdevumiem, kas attiecas uz daudzgadu pasākumiem, kuri ir 3. panta 1. punktā paredzēto izdevumu daļa vai 4. pantā paredzēto programmu daļa, ja pēdējās obligātās saistības finansējuma saņēmējam uzliktas vairāk par divdesmit četriem mēnešiem pirms Komisijas rakstiska paziņojuma attiecīgajai dalībvalstij par pārbaužu rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

izdevumiem, kas attiecas uz daudzgadu pasākumiem, kuri ir 3. panta 1. punktā paredzēto izdevumu daļa vai 4. pantā paredzēto programmu daļa, ja pēdējās obligātās saistības finansējuma saņēmējam uzliktas vairāk par divdesmit četriem mēnešiem pirms Komisijas rakstiska paziņojuma attiecīgajai dalībvalstij par pārbaužu rezultātiem;

| c) | izdevumiem, kas attiecas uz 4. pantā paredzētajās programmās noteiktajiem pasākumiem, izņemot b) apakšpunktā minētos, un par ko maksātājs maksājumu vai, attiecīgos gadījumos, atlikuma maksājumu ir veicis vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma attiecīgajai dalībvalstij par pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

izdevumiem, kas attiecas uz 4. pantā paredzētajās programmās noteiktajiem pasākumiem, izņemot b) apakšpunktā minētos, un par ko maksātājs maksājumu vai, attiecīgos gadījumos, atlikuma maksājumu ir veicis vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma attiecīgajai dalībvalstij par pārbaužu rezultātiem.

5.   Šā panta 4. punkts neattiecas uz finansiālajām sekām:

| a) | ko izraisa 32. un 33. pantā minētie pārkāpumi; |
| --- | --- |

a)

ko izraisa 32. un 33. pantā minētie pārkāpumi;

| b) | kas saistītas ar valsts atbalstu vai pārkāpumiem, par ko ir sākta Līguma 88. pantā paredzētā procedūra vai tā 226. pantā paredzētā procedūra. |
| --- | --- |

b)

kas saistītas ar valsts atbalstu vai pārkāpumiem, par ko ir sākta Līguma 88. pantā paredzētā procedūra vai tā 226. pantā paredzētā procedūra.

2.NODAĻA

Pārkāpumi

32.pants

Noteikumi, kas īpaši attiecas uz ELGF

1.   Summas, kas atgūtas pēc pārkāpuma vai nolaidības gadījuma, kā arī no tām uzkrātos procentus pārskaita maksātājam, kas tos pieskaita ELGF piešķirtiem ieņēmumiem mēnesī, kad naudu faktiski saņem.

2.   Veicot pārskaitījumu uz Kopienas budžetu, dalībvalsts var paturēt 20 % no attiecīgajām summām kā vienreizēju atlīdzību par atgūšanas izmaksām, izņemot, ja pārkāpumu veikušas vai nolaidību pieļāvušas attiecīgās dalībvalsts pārvaldes iestādes vai citas oficiālas struktūras.

3.   Dalībvalstis, nosūtot gada pārskatus, kā paredzēts 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā, vienlaikus iesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ, šajā ziņojumā uzrādot vēl neatgūtos līdzekļus, tos sadalot pa administratīvām un/vai tiesvedības procedūrām, kā arī pa gadiem, kas atbilst pirmajai administratīvai vai tiesas konstatācijai.

Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu sīki izstrādātu pārskatu par atsevišķām līdzekļu atgūšanas procedūrām, kā arī par atsevišķām summām, kas vēl nav atgūtas.

4.   Pēc 31. panta 3. punktā paredzētās procedūras veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu, ka atgūstamie līdzekļi jāsedz attiecīgajai dalībvalstij:

| a) | ja vienā gadā pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas dalībvalsts nav sākusi visas līdzekļu atgūšanai piemērotas administratīvās vai tiesas procedūras, ko paredz valsts un Kopienas tiesību akti; |
| --- | --- |

a)

ja vienā gadā pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas dalībvalsts nav sākusi visas līdzekļu atgūšanai piemērotas administratīvās vai tiesas procedūras, ko paredz valsts un Kopienas tiesību akti;

| b) | ja pirmā administratīvā vai tiesas konstatācija nav veikta vai arī veikta ar novēlošanos, kas var apdraudēt summas atgūšanu, vai arī ja attiecīgais pārkāpums nav iekļauts šā panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētajā kopsavilkuma ziņojumā par gadu, kad ir veikta administratīvā vai tiesas konstatācija. |
| --- | --- |

b)

ja pirmā administratīvā vai tiesas konstatācija nav veikta vai arī veikta ar novēlošanos, kas var apdraudēt summas atgūšanu, vai arī ja attiecīgais pārkāpums nav iekļauts šā panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētajā kopsavilkuma ziņojumā par gadu, kad ir veikta administratīvā vai tiesas konstatācija.

5.   Ja līdzekļus neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai — gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, — astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no Kopienas budžeta.

Attiecīgā dalībvalsts 3. punkta pirmajā daļā minētajā kopsavilkuma ziņojumā atsevišķi norāda summas, kas nav atgūtas šā punkta pirmajā daļā norādītajā termiņā.

Neatgūšanas radītā finansiālā sloga sadalījums saskaņā ar šā punkta pirmo daļu neskar prasību attiecīgajai dalībvalstij veikt atgūšanas procedūras saskaņā ar šīs regulas 9. panta 1. punktu. 50 % no šādi atgūtām summām pārskaita ELGF pēc šā panta 2. punktā minētā atvilkuma piemērošanas.

Ja, veicot atgūšanas procedūru, pārkāpumu neesamību konstatē ar galīgu administratīvu vai tiesas aktu, tad attiecīgā dalībvalsts finansiālo slogu, ko tā uzņēmusies saskaņā ar pirmo daļu, deklarē kā izdevumu ELGF.

Tomēr, ja ar attiecīgo dalībvalsti nesaistītu iemeslu dēļ atgūšana nevar tikt veikta pirmajā daļā noteiktajos termiņos un ja atgūstama summa pārsniedz 1 miljonu euro, Komisija pēc dalībvalsts lūguma var pagarināt termiņus par ne vairāk kā 50 % no sākotnējiem termiņiem.

6.   Dalībvalsts var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu, ja šāda rīcība ir atbilstīgi pamatota. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi šādos gadījumos:

| a) | ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu; |
| --- | --- |

a)

ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu;

| b) | ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

Šā panta 3. punkta pirmajā daļā minētajā kopsavilkuma ziņojumā dalībvalsts atsevišķi norāda summas, par ko tā ir pieņēmusi lēmumu neveikt atgūšanas procedūru, un minētā lēmuma pamatojumu.

7.   Gada pārskatos, kas dalībvalstij jānosūta Komisijai saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļu, tā uzrāda finansiālās sekas, kas tai rodas, piemērojot 5. punktu. Komisija pārbauda, vai tas ir pareizi izdarīts, un vajadzības gadījumā veic vajadzīgas korekcijas, pieņemot 30. panta 1. punktā paredzēto lēmumu.

8.   Pēc 31. panta 3. punktā paredzētās procedūras pabeigšanas Komisija var pieņemt lēmumu nefinansēt summas, ko paredzēts segt no Kopienas budžeta, šādos gadījumos:

| a) | piemērojot šā panta 5. un 6. punktu, ja tā konstatē, ka pārkāpums radies vai līdzekļi nav atgūti attiecīgās dalībvalsts pārvaldes iestādes, dienesta vai struktūras pārkāpuma vai nolaidības dēļ; |
| --- | --- |

a)

piemērojot šā panta 5. un 6. punktu, ja tā konstatē, ka pārkāpums radies vai līdzekļi nav atgūti attiecīgās dalībvalsts pārvaldes iestādes, dienesta vai struktūras pārkāpuma vai nolaidības dēļ;

| b) | piemērojot šā panta 6. punktu, ja tā uzskata, ka dalībvalsts sniegtais pamatojums attiecībā uz lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru ir nepietiekams. |
| --- | --- |

b)

piemērojot šā panta 6. punktu, ja tā uzskata, ka dalībvalsts sniegtais pamatojums attiecībā uz lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru ir nepietiekams.

33.pants

Noteikumi, kas īpaši attiecas uz ELFLA

1.   Ja lauku attīstības pasākumos vai programmās konstatē pārkāpumus vai nolaidību, dalībvalstis veic finansiālās korekcijas, pilnīgi vai daļēji atceļot attiecīgo Kopienas finansējumu. Dalībvalstis ņem vērā konstatēto pārkāpumu būtību un nopietnību, ka arī ELFLA finansiālo zaudējumu apjomu.

2.   Ja Kopienas līdzekļi saņēmējam jau ir izmaksāti, akreditētais maksātājs tos atgūst saskaņā ar savām finansējuma atgūšanas procedūrām un tos atkārtoti izmanto saskaņā ar 3. punkta c) apakšpunktu.

3.   Finansiālās korekcijas un līdzekļu atkārtotu izmantošanu veic dalībvalstis, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | ja konstatēti pārkāpumi, dalībvalstis paplašina izmeklēšanu, lai tā attiektos uz visiem pasākumiem, ko šādi pārkāpumi varētu ietekmēt; |
| --- | --- |

a)

ja konstatēti pārkāpumi, dalībvalstis paplašina izmeklēšanu, lai tā attiektos uz visiem pasākumiem, ko šādi pārkāpumi varētu ietekmēt;

| b) | dalībvalstis paziņo Komisijai par attiecīgajām korekcijām; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis paziņo Komisijai par attiecīgajām korekcijām;

| c) | atcelto Kopienas finansējumu un atgūtās summas, kā arī uzkrātos procentus attiecīgajai programmai piešķir no jauna. Dalībvalstis atceltos vai atgūtos Kopienas finanšu līdzekļus tomēr var izmantot tikai tādu pasākumu finansēšanai, kuri iekļauti tajā pašā lauku attīstības programmā, ar nosacījumu, ka līdzekļus nepiešķir pasākumiem, uz ko attiecinātas finansiālās korekcijas. |
| --- | --- |

c)

atcelto Kopienas finansējumu un atgūtās summas, kā arī uzkrātos procentus attiecīgajai programmai piešķir no jauna. Dalībvalstis atceltos vai atgūtos Kopienas finanšu līdzekļus tomēr var izmantot tikai tādu pasākumu finansēšanai, kuri iekļauti tajā pašā lauku attīstības programmā, ar nosacījumu, ka līdzekļus nepiešķir pasākumiem, uz ko attiecinātas finansiālās korekcijas.

4.   Nosūtot gada pārskatus, kā paredzēts 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā, dalībvalstis Komisijai iesniedz kopsavilkuma ziņojumu par atgūšanas procedūrām, kas sāktas pēc konstatētiem pārkāpumiem, vienlaikus sniedzot informāciju par vēl neatgūtiem līdzekļiem, tos sadalot pa administratīvām un/vai tiesvedības procedūrām, kā arī pa gadiem, kas atbilst pārkāpuma pirmajai administratīvai vai tiesas konstatācijai.

Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās ir nolēmušas vai plāno atkārtoti izmantot atceltos finanšu līdzekļus un, vajadzības gadījumā, grozīt attiecīgās lauku attīstības programmas finansēšanas plānu.

5.   Pēc 31. panta 3. punktā paredzētās procedūras veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij segt atgūstamās summas:

| a) | ja vienā gadā pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas attiecīgā dalībvalsts nav sākusi visas administratīvas vai tiesvedības procedūras, kas paredzētas valsts vai Kopienas tiesību aktos, attiecībā uz saņēmējiem izmaksāto līdzekļu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

ja vienā gadā pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas attiecīgā dalībvalsts nav sākusi visas administratīvas vai tiesvedības procedūras, kas paredzētas valsts vai Kopienas tiesību aktos, attiecībā uz saņēmējiem izmaksāto līdzekļu atgūšanu;

| b) | ja dalībvalsts nav ievērojusi pienākumus atbilstīgi šā panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

b)

ja dalībvalsts nav ievērojusi pienākumus atbilstīgi šā panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam.

6.   Ja ir bijis iespējams veikt 2. punktā paredzēto līdzekļu atgūšanu pēc lauku attīstības programmas slēgšanas, attiecīgā dalībvalsts pārskaita atgūtās summas Kopienas budžetā.

7.   Dalībvalsts var pieņemt lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru pēc lauku attīstības programmas slēgšanas, ievērojot 32. panta 6. punktā paredzētos nosacījumus.

8.   Ja atgūšana nav veikta pirms lauku attīstības programmas slēgšanas, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no Kopienas budžeta, un tās iegrāmato četru gadu laikposma beigās pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai astoņu gadu laikposma beigās, ja atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, vai programmas slēgšanas laikā, ja minētie laikposmi beidzas pirms šādas slēgšanas.

Tomēr, ja ar attiecīgo dalībvalsti nesaistītu iemeslu dēļ atgūšana nevar tikt veikta pirmajā daļā noteiktajos termiņos un ja atgūstama summa pārsniedz 1 miljonu euro, Komisija pēc dalībvalsts lūguma var pagarināt termiņus par ne vairāk kā 50 % no sākotnējiem termiņiem.

9.   Šā panta 8. punktā paredzētajos gadījumos dalībvalsts pārskaita Kopienas budžetā summas, kas atbilst 50 % daļai, kuru tā sedz.

10.   Ja Komisija veic finansiālo korekciju, šī korekcija neskar dalībvalsts pienākumus atgūt summas, kas izmaksātas kā dalībvalsts pašas finansiālais ieguldījums saskaņā ar 14. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14).

34.pants

Dalībvalstu piešķirtie ieņēmumi

1.   Par piešķirtajiem ieņēmumiem Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. panta nozīmē uzskata:

| a) | summas, kas saskaņā ar šīs regulas 31., 32. un 33. punktu jāpārskaita Kopienas budžetā, tostarp uzkrātos procentus; |
| --- | --- |

a)

summas, kas saskaņā ar šīs regulas 31., 32. un 33. punktu jāpārskaita Kopienas budžetā, tostarp uzkrātos procentus;

| b) | summas, kas saņemtas vai atgūtas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1788/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (15). |
| --- | --- |

b)

summas, kas saņemtas vai atgūtas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1788/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (15).

2.   Summas, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, pārskaita Kopienas budžetā, un atkārtotas izmantošanas gadījumā tās izmanto attiecīgi tikai ELGF vai ELFLA izdevumu finansēšanai.

35.pants

Administratīvās vai tiesas konstatācijas definīcija

Šajā nodaļā pirmā administratīvā vai tiesas konstatācija ir kompetentas administratīvas vai tiesu iestādes veikts pirmais rakstisks novērtējums, ar ko, pamatojoties uz konkrētiem faktiem, secina, ka ir izdarīts pārkāpums, neskarot iespēju šo secinājumu vēlāk grozīt vai atcelt, ņemot vērā attiecīgās administratīvās vai tiesvedības procedūras norisi.

3.NODAĻA

Komisijas veikta pārraudzība

36.pants

Informācijas pieejamība

1.   Dalībvalstis dara pieejamu Komisijai visu informāciju, kas ir vajadzīga pareizai ELGF vai ELFLA darbībai, kā arī veic visus piemērotus pasākumus, lai atvieglotu pārbaudes, ko Komisija vajadzības gadījumā var veikt saistībā ar Kopienas finansējuma vadību, tostarp pārbaudes uz vietas.

2.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma tai paziņo normatīvos vai administratīvos noteikumus, ko tās ir pieņēmušas, lai piemērotu Kopienas tiesību aktus saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, ja šie akti rada finansiālas sekas ELGF vai ELFLA.

3.   Dalībvalstis dara pieejamu Komisijai visu informāciju par konstatētiem pārkāpumiem saskaņā ar 32. un 33. pantu, ka arī informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu summas, kas nepamatoti izmaksātas šo pārkāpumu dēļ.

37.pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Neskarot dalībvalstu veiktās pārbaudes saskaņā ar valsts normatīvajiem vai administratīvajiem noteikumiem, neskarot Līguma 248. pantu, kā arī neskarot visas pārbaudes, kas ir organizētas, pamatojoties uz Līguma 279. pantu, Komisija var organizēt pārbaudes uz vietas, jo īpaši, lai pārbaudītu:

| a) | vai administratīvā prakse ir saskaņā ar Kopienas noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

vai administratīvā prakse ir saskaņā ar Kopienas noteikumiem;

| b) | vai pastāv vajadzīgie attaisnojoši dokumenti un vai tie atbilst ELGF vai ELFLA finansētām darbībām; |
| --- | --- |

b)

vai pastāv vajadzīgie attaisnojoši dokumenti un vai tie atbilst ELGF vai ELFLA finansētām darbībām;

| c) | kādos apstākļos veic un pārbauda ELGF vai ELFLA finansētās darbības. |
| --- | --- |

c)

kādos apstākļos veic un pārbauda ELGF vai ELFLA finansētās darbības.

Personām, ko Komisija pilnvarojusi veikt pārbaudes uz vietas, vai Komisijas pārstāvjiem, kas darbojas saskaņā ar viņiem piešķirtām pilnvarām, ir pieejami grāmatvedības dokumenti un visi citi dokumenti, tostarp dokumenti un to metadati, kas izstrādāti vai saņemti un glabāti elektroniskos datu nesējos, ja tie attiecas uz ELGF vai ELFLA finansētiem izdevumiem.

Iepriekšminētās pārbaudes pilnvaras neietekmē to valsts noteikumu piemērošanu, kuri paredz, ka noteiktas darbības var veikt tikai pārstāvji, kas ir īpaši norīkoti atbilstīgi valsts tiesību aktiem. Komisijas pilnvarotās personas, cita starpā, nepiedalās mājas apmeklējumos vai personu nopratināšanā, ko veic saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr tām ir piekļuve informācijai, kas iegūta šādu darbību rezultātā.

2.   Par to, ka notiks pārbaude, Komisija laicīgi informē attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalsti, kuras teritorijā tā notiks. Šādās pārbaudēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts pārstāvji.

Pēc Komisijas lūguma un ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu minētās dalībvalsts kompetentās struktūras veic papildu pārbaudes vai izmeklēšanu attiecībā uz darbībām, uz ko attiecas šī regula. Šajās pārbaudēs vai izmeklēšanā var piedalīties Komisijas pārstāvji vai pilnvarotās personas.

Lai uzlabotu pārbaudes, Komisija, vienojusies ar attiecīgajām dalībvalstīm, var iesaistīt minēto dalībvalstu iestādes konkrētu pārbaužu vai izmeklēšanas veikšanā.

V SADAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38.pants

ELVGF Garantiju nodaļas izdevumi, kas nav saistīti ar lauku attīstību

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 2. pantu un 3. panta 2. un 3. punktu Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļa finansē dalībvalstu izdevumus līdz 2006. gada 15. oktobrim.

2.   Izdevumus, ko dalībvalstis veiks no 2006. gada 16. oktobra, reglamentē šīs regulas noteikumi.

39.pants

ELVGF Garantiju nodaļas izdevumi, kas saistīti ar lauku attīstību

1.   Attiecībā uz lauku attīstības programmām 2000. līdz 2006. gadam, ko finansē ELVGF Garantiju nodaļa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 3. panta 1. punktu, dalībvalstīm, kas ir bijušas Eiropas Savienībā pirms 2004. gada 1. maija, piemēro šādus noteikumus:

| a) | saņēmējiem maksājumus pārtrauc vēlākais 2006. gada 15. oktobrī, un Komisija attiecīgos izdevumus attiecīgām dalībvalstīm atmaksā vēlākais atbilstīgi deklarācijai par 2006. gada oktobrī veiktajiem izdevumiem. Tomēr Komisija attaisnotos gadījumos un saskaņā ar 41. panta 2. punktā minēto procedūru var atļaut maksājumus līdz 2006. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka ELGF tiek atmaksātas tādas pašas summas no avansiem, kas piešķirti dalībvalstīm minēto programmu īstenošanas laikposmam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 5. panta 1. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

a)

saņēmējiem maksājumus pārtrauc vēlākais 2006. gada 15. oktobrī, un Komisija attiecīgos izdevumus attiecīgām dalībvalstīm atmaksā vēlākais atbilstīgi deklarācijai par 2006. gada oktobrī veiktajiem izdevumiem. Tomēr Komisija attaisnotos gadījumos un saskaņā ar 41. panta 2. punktā minēto procedūru var atļaut maksājumus līdz 2006. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka ELGF tiek atmaksātas tādas pašas summas no avansiem, kas piešķirti dalībvalstīm minēto programmu īstenošanas laikposmam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 5. panta 1. punkta otro daļu;

| b) | avansus, kas piešķirti dalībvalstīm programmu īstenošanas laikposmam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 5. panta 1. punkta otro daļu, dalībvalstis atskaita no ELGF finansētiem izdevumiem vēlākais līdz ar izdevumu deklarācijas iesniegšanu par 2006. gada decembri; |
| --- | --- |

b)

avansus, kas piešķirti dalībvalstīm programmu īstenošanas laikposmam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 5. panta 1. punkta otro daļu, dalībvalstis atskaita no ELGF finansētiem izdevumiem vēlākais līdz ar izdevumu deklarācijas iesniegšanu par 2006. gada decembri;

| c) | pēc dalībvalsts lūguma uz izdevumiem, kas radušies akreditētajiem maksātājiem laikposmā no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim, izņemot izdevumus, kas atļauti saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunkta otro teikumu, attiecina ELFLA budžetu, kas paredzēts lauku attīstības programmām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

c)

pēc dalībvalsts lūguma uz izdevumiem, kas radušies akreditētajiem maksātājiem laikposmā no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim, izņemot izdevumus, kas atļauti saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunkta otro teikumu, attiecina ELFLA budžetu, kas paredzēts lauku attīstības programmām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam;

| d) | finanšu līdzekļus, kas dalībvalstī pieejami 2007. gada 1. janvārī, pēc maksājumu summu samazināšanas vai atcelšanas, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi brīvprātīgi vai pēc sankcijām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1259/1999 3., 4. un 5. pantam, minētā dalībvalsts izmanto, lai finansētu šīs regulas 4. pantā paredzētos lauku attīstības pasākumus; |
| --- | --- |

d)

finanšu līdzekļus, kas dalībvalstī pieejami 2007. gada 1. janvārī, pēc maksājumu summu samazināšanas vai atcelšanas, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi brīvprātīgi vai pēc sankcijām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1259/1999 3., 4. un 5. pantam, minētā dalībvalsts izmanto, lai finansētu šīs regulas 4. pantā paredzētos lauku attīstības pasākumus;

| e) | ja dalībvalstis neizmanto d) apakšpunktā minētos finanšu līdzekļus termiņā, ko nosaka saskaņā ar 41. panta 2. punktā paredzēto procedūru, attiecīgās summas no jauna iemaksā ELGF budžetā. |
| --- | --- |

e)

ja dalībvalstis neizmanto d) apakšpunktā minētos finanšu līdzekļus termiņā, ko nosaka saskaņā ar 41. panta 2. punktā paredzēto procedūru, attiecīgās summas no jauna iemaksā ELGF budžetā.

2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisija vēlākais 2010. gada 31. decembrī atbrīvo no saistībām summas, kas saskaņā ar 3. panta 1. punktu ir paredzētas lauku attīstības pasākumu finansēšanai atbilstīgi Komisijas lēmumam, kurš pieņemts laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un par ko Komisijai līdz nobeiguma ziņojuma iesniegšanas termiņa beigām nav iesniegti palīdzības pasākumu slēgšanai vajadzīgie dokumenti, un šai sakarā dalībvalstis atmaksā nepamatoti saņemtās naudas summas.

3.   Aprēķinot summu, ko atbrīvot no saistībām, kā paredzēts 1. un 2. punktā, neņem vērā summas, kas saistītas ar darbībām vai programmām, uz kurām attiecas tiesvedības procedūras vai administratīva pārsūdzība, kam saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir apturošs efekts.

40.pants

ELVGF Virzības nodaļas izdevumi

1.   Vēlākais 2010. gada 31. decembrī Komisija atbrīvo no saistībām summas, kas paredzētas lauku attīstības pasākumu finansēšanai no ELVGF Virzības nodaļas atbilstīgi Komisijas lēmumam, kurš pieņemts laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un par ko Komisijai līdz nobeiguma ziņojuma iesniegšanas termiņa beigām nav iesniegti palīdzības pasākumu slēgšanai vajadzīgie dokumenti, un šai sakarā dalībvalstis atmaksā nepamatoti saņemtās naudas summas. Palīdzības pasākumu slēgšanai vajadzīgie dokumenti ir izdevumu deklarācija, kas attiecas uz atlikuma maksājumu, nobeiguma ziņojums par īstenošanu un deklarācija, kas paredzēta 38. panta 1. punkta f) apakšpunktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (16).

2.   Aprēķinot summu, ko atbrīvot no saistībām, kā paredzēts 1. punktā, neņem vērā summas, kas saistītas ar darbībām vai programmām, uz kurām attiecas tiesvedības procedūras vai administratīva pārsūdzība, kam saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir apturošs efekts.

41.pants

Fondu komiteja

1.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības fondu komiteja (turpmāk tekstā — “komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

42.pants

Piemērošanas noteikumi

Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai saskaņā ar 41. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Saskaņā ar šo regulu, jo īpaši tā 6., 7., 8., 9., 16., 26., 28., 31., 32., 33., 34., 37. un 48. pantu, Komisija pieņem lēmumu:

| 1) | par nosacījumiem, kas piemērojami maksātāju un apstiprināšanas struktūru akreditācijai, koordinācijas struktūru īpašajai akreditācijai, attiecīgām to funkcijām, vajadzīgajai informācijai un kārtībai, saskaņā ar kuru to dara pieejamu vai nosūta Komisijai; |
| --- | --- |

1)

par nosacījumiem, kas piemērojami maksātāju un apstiprināšanas struktūru akreditācijai, koordinācijas struktūru īpašajai akreditācijai, attiecīgām to funkcijām, vajadzīgajai informācijai un kārtībai, saskaņā ar kuru to dara pieejamu vai nosūta Komisijai;

| 2) | par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var deleģēt akreditēto maksātāju uzdevumus; |
| --- | --- |

2)

par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var deleģēt akreditēto maksātāju uzdevumus;

| 3) | par pieņemamiem apstiprināšanas standartiem, to būtību un piemērošanas jomu, kā arī par to, cik bieži jāveic apstiprināšana; |
| --- | --- |

3)

par pieņemamiem apstiprināšanas standartiem, to būtību un piemērošanas jomu, kā arī par to, cik bieži jāveic apstiprināšana;

| 4) | par to, kā veikt procedūru, ar ko atbrīvo no saistībām, kā arī atbilstības pārbaudes un grāmatojumu noskaidrošanas procedūru; |
| --- | --- |

4)

par to, kā veikt procedūru, ar ko atbrīvo no saistībām, kā arī atbilstības pārbaudes un grāmatojumu noskaidrošanas procedūru;

| 5) | par to, kā iegrāmatot un piešķirt no dalībvalstīm saņemtos ieņēmumus; |
| --- | --- |

5)

par to, kā iegrāmatot un piešķirt no dalībvalstīm saņemtos ieņēmumus;

| 6) | par vispārīgiem noteikumiem, ko piemēro pārbaudēm uz vietas; |
| --- | --- |

6)

par vispārīgiem noteikumiem, ko piemēro pārbaudēm uz vietas;

| 7) | par to, kādā formā, ar kādu saturu, cik bieži, kādos termiņos un kādā kārtībā Komisijai nosūtīt vai darīt pieejamu šādu informāciju:






  — | izdevumu deklarācijas un izdevumu prognozes, kā arī to atjaunotās versijas, |
| --- | --- | --- |

7)

par to, kādā formā, ar kādu saturu, cik bieži, kādos termiņos un kādā kārtībā Komisijai nosūtīt vai darīt pieejamu šādu informāciju:

—

izdevumu deklarācijas un izdevumu prognozes, kā arī to atjaunotās versijas,

| — | akreditēto maksātāju deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī to gada pārskatus, |
| --- | --- |

—

akreditēto maksātāju deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī to gada pārskatus,

| — | ziņojumus par pārskatu apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ziņojumus par pārskatu apstiprināšanu,

| — | akreditēto maksātāju, akreditēto koordinācijas struktūru un apstiprināšanas struktūru identifikācijas datus, |
| --- | --- |

—

akreditēto maksātāju, akreditēto koordinācijas struktūru un apstiprināšanas struktūru identifikācijas datus,

| — | informāciju par to, kā iegrāmatot un izmaksāt izdevumus, ko finansē ELGF un ELFLA, |
| --- | --- |

—

informāciju par to, kā iegrāmatot un izmaksāt izdevumus, ko finansē ELGF un ELFLA,

| — | paziņojumus par finansiālajām korekcijām, ko veikušas dalībvalstis saistībā ar lauku attīstības darbībām vai programmām, un kopsavilkuma ziņojumus par atgūšanas procedūrām, ko sākušas dalībvalstis attiecībā uz pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

paziņojumus par finansiālajām korekcijām, ko veikušas dalībvalstis saistībā ar lauku attīstības darbībām vai programmām, un kopsavilkuma ziņojumus par atgūšanas procedūrām, ko sākušas dalībvalstis attiecībā uz pārkāpumiem,

| — | informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

—

informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 9. pantu;

| 8) | par dokumentu un informācijas glabāšanas noteikumiem; |
| --- | --- |

8)

par dokumentu un informācijas glabāšanas noteikumiem;

| 9) | par pārejas pasākumiem, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai. |
| --- | --- |

9)

par pārejas pasākumiem, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai.

43.pants

Gada finanšu pārskats

Katru gadu, kas seko budžeta gadam, līdz 1. septembrim Komisija sagatavo finanšu pārskatu par ELVGF un ELFLA vadību iepriekšējā finanšu gadā un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei.

44.pants

Konfidencialitāte

Dalībvalstis un Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās informācijas konfidencialitāti, kura nodota vai iegūta, veicot pārbaudes vai grāmatojumu noskaidrošanas pasākumus saskaņā ar šo regulu.

Uz šo informāciju attiecas principi, kas paredzēti 8. pantā Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (17).

45.pants

Euro izmantošana

1.   Summas, kuras uzrādītas Komisijas lēmumos, ar ko pieņem lauku attīstības programmas, saistību summas un Komisijas veikto maksājumu summas, kā arī dalībvalstu apliecinātās vai apstiprinātās summas un dalībvalstu izdevumu deklarācijas izsaka un izmaksā euro.

2.   Ja tiešo maksājumu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1782/2003, saņēmējam veic valūtā, kas nav euro, dalībvalstis palīdzības summu, kas izteikta euro, pārrēķina nacionālajā valūtā, pamatojoties uz jaunāko valūtas maiņas kursu, ko Eiropas Centrālā banka ir noteikusi līdz tā gada 1. oktobrim, kurā palīdzība ir piešķirta.

3.   Gadījumos, kad piemēro 2. punktu, Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām izdevumu deklarācijām, atmaksā dalībvalstīm summas, kas bijušas samaksātas saņēmējiem. Izstrādājot minētās izdevumu deklarācijas, dalībvalstis izmanto tos pašus valūtas maiņas kursus, kas izmantoti, veicot maksājumu saņēmējam.

46.pants

Grozījums Regulā (EEK) Nr. 595/91

Regulu (EEK) Nr. 595/91 groza šādi:

| 1. | svītro 5. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

1.

svītro 5. panta 2. punktu;

| 2. | svītro 7. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

2.

svītro 7. panta 1. punktu.

47.pants

Atcelšana

1.   Ar šo atceļ Regulu Nr. 25, Regulu (EK) Nr. 723/97 un Regulu (EK) Nr. 1258/1999.

Regulu (EK) Nr. 1258/1999 tomēr turpina piemērot līdz 2006. gada 15. oktobrim attiecībā uz izdevumiem, ko veic dalībvalstis, un līdz 2006. gada 31. decembrim — attiecībā uz izdevumiem, ko veic Komisija.

2.   Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar pielikumā doto korelācijas tabulu.

48.pants

Pārejas posma pasākumi

Lai īstenotu šo regulu, Komisija pieņem vajadzīgus un attiecīgi pamatotus pasākumus, lai steidzamos gadījumos risinātu praktiskas un īpašas problēmas, jo īpaši tās, kas saistītas ar pāreju no Regulās Nr. 25, (EK) Nr. 723/97 un (EK) Nr. 1258/1999 paredzētajiem noteikumiem uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. Šajos pasākumos var atkāpties no noteiktām šīs regulas daļām, bet tikai tiktāl un uz tik ilgu laiku, cik tas noteikti vajadzīgs.

49.pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra, izņemot 18. panta 4. punktu, ko piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, neskarot 47. panta noteikumus.

Tomēr no 2006. gada 16. oktobra piemēro šādus noteikumus:

| — | 30. un 31. pantu — attiecībā uz izdevumiem, kas radušies, sākot no 2006. gada 16. oktobra, |
| --- | --- |

—

30. un 31. pantu — attiecībā uz izdevumiem, kas radušies, sākot no 2006. gada 16. oktobra,

| — | 32. pantu — attiecībā uz gadījumiem, kuri paziņoti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 595/91 3. pantu un attiecībā uz kuriem pilna apjoma atgūšana nav veikta līdz 2006. gada 16. oktobrim, |
| --- | --- |

—

32. pantu — attiecībā uz gadījumiem, kuri paziņoti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 595/91 3. pantu un attiecībā uz kuriem pilna apjoma atgūšana nav veikta līdz 2006. gada 16. oktobrim,

| — | 38., 39., 41., 44. un 45. pantu — attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti 2006. gadā un attiecas uz 2007. budžeta gadu. |
| --- | --- |

—

38., 39., 41., 44. un 45. pantu — attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti 2006. gadā un attiecas uz 2007. budžeta gadu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2005. gada 21. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.BODEN

---

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 26. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 118/2005 (OV L 24, 27.1.2005., 15. lpp.).

3

(4)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Iestāžu nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

4

(5)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

5

(6)  OV L 160, 26.6.1999., 113. lpp.

6

(7)  OV  30, 20.4.1962., 991. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 728/70 (OV L 94, 28.4.1970., 9. lpp.).

7

(8)  OV L 108, 25.4.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2136/2001 (OV L 288, 1.11.2001., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 67, 14.3.1991., 11. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  OV C 121, 20.5.2005., 1. lpp.

11

(12)  Atzinums sniegts 2005. gada 9. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

12

Oficiālajā Vēstnesī

(13)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

13

(14)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

14

(15)  OV L 270, 21.10.2003., 123. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2217/2004 (OV L 375, 23.12.2004., 1. lpp.).

15

(16)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 173/2005 (OV L 29, 2.2.2005., 3. lpp.).

16

(17)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

17

---

PIELIKUMS

Korelācijas tabula

| Regula (EEK) Nr. 25 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 2. panta 2. punkts |
| 2. līdz 8. pants | — |

Regula (EEK) Nr. 25

Šī regula

1. pants

2. panta 2. punkts

2. līdz 8. pants

—

| Regula (EEK) Nr. 595/91 | Šī regula |
| --- | --- |
| 5. panta 2. punkts | 32. panta 3. punkts
  8. pants |
| 7. panta 1. punkts | 32. panta 2. punkts |

Regula (EEK) Nr. 595/91

Šī regula

5. panta 2. punkts

32. panta 3. punkts

8. pants

7. panta 1. punkts

32. panta 2. punkts

| Regula (EK) Nr. 723/97 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. līdz 3. pants | — |
| 4. panta 1. un 2. punkts | — |
| 4. panta 3. punkts | 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 5. līdz 9. pants | — |

Regula (EK) Nr. 723/97

Šī regula

1. līdz 3. pants

—

4. panta 1. un 2. punkts

—

4. panta 3. punkts

5. panta 1. punkta b) apakšpunkts

5. līdz 9. pants

—

| Regula (EK) Nr. 1258/1999 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkta pirmā daļa | 2. panta 2. punkts |
| 1. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 4. pants |
| 1. panta, 2. punkta d) apakšpunkts | 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 1. panta 2. punkta e) apakšpunkts | 3. panta 1. punkts d) apakšpunkts
  5. panta 1. punkta d) apakšpunkts
  5. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 1. panta 3. punkts | 4. pants |
| 1. panta 4. punkts | 13. pants |
| 2. panta 1. un 2. punkts | 3. pants |
| 2. panta 3. punkts | 42. pants |
| 3. panta 1. punkts | 4. pants |
| 3. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 3. panta 3. punkts | 5. pants |
| 3. panta 4. punkts | 42. pants |
| 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 8. panta 1. punkta a) apakšpunkts
  8. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 4. panta 2. punkts | 6. panta 1. punkts |
| 4. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 4. panta 4. punkts | 10. pants |
| 4. panta 5. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 4. panta 6. punkts | 8. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 4. panta 7. punkts | 6. panta 3. punkts |
| 4. panta 8. punkts | 42. pants |
| 5. panta 1. punkta pirmā daļa | 14. panta 1. punkts |
| 5. panta 1. punkta otrā daļa | 25. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 14. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 42. pants |
| 6. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkts | 42. pants |
| 7. panta 1. punkts | 15. panta 2. punkts |
| 7. panta 2. punkta pirmā daļa | 15. panta 2. punkts |
| 7. panta 2. punkta otrā daļa | 15. panta 3. un 4. punkts |
| 7. panta 2. punkts trešā daļa | 15.panta 5. punkts |
| 7. panta 3. punkta pirmā daļa | 30. panta 1. punkts |
| 7. panta 3. punkta otrā daļa | 30. panta 2. punkts |
| 7. panta 4. punkta pirmā daļa | 31. panta 1. punkts |
| 7. panta 4. punkta otrā daļa | 31. panta 3. punkta pirmā daļa |
| 7. panta 4. punkta trešā daļa | 31. panta 3. punkta otrā daļa |
| 7. panta 4. punkta ceturtā daļa | 31. panta 2. punkts |
| 7. panta 4. punkta piektā daļa | 31. panta 4. punkts |
| 7. panta 4. punkta sestā daļa | 31. panta 5. punkts |
| 7. panta 5. punkts | 42. pants |
| 8. panta 1. punkta pirmā daļa | 9. panta 1. punkts |
| 8. panta 1. punkta otrā daļa | 9. panta 3. punkts |
| 8. panta 2. punkts | 32. panta 1. un 8. punkts |
| 8. panta 3. punkts | 42. pants |
| 9. panta 1. punkta pirmā daļa | 36. panta 1. punkts |
| 9. panta 1. punkta otrā daļa | 36. panta 2. punkts |
| 9. panta 2. punkts | 37. panta 1. punkts |
| 9. panta 3. punkts | 42. pants |
| 10. pants | 43. pants |
| 11. līdz 15. pants | 41. pants |
| 16. pants | 41. pants |
| 17. pants | — |
| 18. pants | 48. pants |
| 19. pants | — |
| 20. pants | 49. pants |

Regula (EK) Nr. 1258/1999

Šī regula

1. panta 1. punkta pirmā daļa

2. panta 2. punkts

1. panta 2. punkta a) apakšpunkts

3. panta 1. punkta a) apakšpunkts

1. panta 2. punkta b) apakšpunkts

3. panta 1. punkta b) apakšpunkts

1. panta 2. punkta c) apakšpunkts

4. pants

1. panta, 2. punkta d) apakšpunkts

3. panta 2. punkta a) apakšpunkts

1. panta 2. punkta e) apakšpunkts

3. panta 1. punkts d) apakšpunkts

5. panta 1. punkta d) apakšpunkts

5. panta 1. punkta c) apakšpunkts

1. panta 3. punkts

4. pants

1. panta 4. punkts

13. pants

2. panta 1. un 2. punkts

3. pants

2. panta 3. punkts

42. pants

3. panta 1. punkts

4. pants

3. panta 2. punkts

3. panta 2. punkta a) apakšpunkts

3. panta 3. punkts

5. pants

3. panta 4. punkts

42. pants

4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

8. panta 1. punkta a) apakšpunkts

8. panta 1. punkta b) apakšpunkts

4. panta 2. punkts

6. panta 1. punkts

4. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

4. panta 4. punkts

10. pants

4. panta 5. punkts

6. panta 2. punkts

4. panta 6. punkts

8. panta 1. punkta a) apakšpunkts

4. panta 7. punkts

6. panta 3. punkts

4. panta 8. punkts

42. pants

5. panta 1. punkta pirmā daļa

14. panta 1. punkts

5. panta 1. punkta otrā daļa

25. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

14. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

42. pants

6. panta 1. punkts

8. panta 1. punkta c) apakšpunkts

6. panta 2. punkts

42. pants

7. panta 1. punkts

15. panta 2. punkts

7. panta 2. punkta pirmā daļa

15. panta 2. punkts

7. panta 2. punkta otrā daļa

15. panta 3. un 4. punkts

7. panta 2. punkts trešā daļa

15.panta 5. punkts

7. panta 3. punkta pirmā daļa

30. panta 1. punkts

7. panta 3. punkta otrā daļa

30. panta 2. punkts

7. panta 4. punkta pirmā daļa

31. panta 1. punkts

7. panta 4. punkta otrā daļa

31. panta 3. punkta pirmā daļa

7. panta 4. punkta trešā daļa

31. panta 3. punkta otrā daļa

7. panta 4. punkta ceturtā daļa

31. panta 2. punkts

7. panta 4. punkta piektā daļa

31. panta 4. punkts

7. panta 4. punkta sestā daļa

31. panta 5. punkts

7. panta 5. punkts

42. pants

8. panta 1. punkta pirmā daļa

9. panta 1. punkts

8. panta 1. punkta otrā daļa

9. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

32. panta 1. un 8. punkts

8. panta 3. punkts

42. pants

9. panta 1. punkta pirmā daļa

36. panta 1. punkts

9. panta 1. punkta otrā daļa

36. panta 2. punkts

9. panta 2. punkts

37. panta 1. punkts

9. panta 3. punkts

42. pants

10. pants

43. pants

11. līdz 15. pants

41. pants

16. pants

41. pants

17. pants

—

18. pants

48. pants

19. pants

—

20. pants

49. pants

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 11.8.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 21. jūnijs),

lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu nolīgumu, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā

(2005/599/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2004. gada 27. aprīļa Lēmumu pilnvaroja Komisiju sāk sarunas ar ĀKK valstīm, lai izdarītu grozījumus Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (1) (turpmāk “Kotonū Nolīgums”). Sarunas tika noslēgtas 2005. gada februārī. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2004. gada 27. aprīļa Lēmumu pilnvaroja Komisiju sāk sarunas ar ĀKK valstīm, lai izdarītu grozījumus Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (1) (turpmāk “Kotonū Nolīgums”). Sarunas tika noslēgtas 2005. gada februārī.

| (2) | Tāpēc Eiropas Kopienas vārdā būtu jāparaksta Nolīgums, ar kuru groza Kotonū Nolīgumu, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Eiropas Kopienas vārdā būtu jāparaksta Nolīgums, ar kuru groza Kotonū Nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1.pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, kopā ar Nobeiguma aktam pievienotajām deklarācijām, ko Kopiena iesniegusi vienpusēji vai kopā ar citām pusēm, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma un Nobeiguma akta teksts ir pievienots šim lēmumam.

2.pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kas ir pilnvarota Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Luksemburgā, 2005. gada 21. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīguma labojumi OV L 385, 29.12.2004., 88. lpp.

1

---

NOLĪGUMS,

ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā

VIŅA MAJESTĀTE BEĻĢU KARALIS,

ČEHIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE DĀNIJAS KARALIENE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

IGAUNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GRIEĶIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE SPĀNIJAS KARALIS,

FRANCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ĪRIJAS PREZIDENTE,

ITĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KIPRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

LATVIJAS REPUBLIKAS VALSTS PREZIDENTE,

LIETUVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA KARALISKĀ AUGSTĪBA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGS,

UNGĀRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MALTAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE NĪDERLANDES KARALIENE,

AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS,

POLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

PORTUGĀLES REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTE,

ZVIEDRIJAS KARALISTES VALDĪBA,

VIŅAS MAJESTĀTE LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES KARALIENE,

kas ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk Kopiena, Kopienas valstis turpmāk dēvējot par “dalībvalstīm”,

un

EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, un

ANGOLAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE ANTIGVAS UN BARBUDAS KARALIENE,

BAHAMU SALU SADRAUDZĪBAS VALSTS VADĪTĀJS,

BARBADOSAS VALSTS VADĪTĀJS,

VIŅAS MAJESTĀTE BELIZAS KARALIENE,

BENINAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

BOTSVĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

BURKINAFASO PREZIDENTS,

BURUNDI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KAMERŪNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KABOVERDES REPUBLIKAS PREZIDENTS,

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KOMORU ISLĀMA FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KONGO DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KONGO REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KUKA SALU VALDĪBA,

KOTDIVUĀRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

DŽIBUTIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

DOMINIKAS SADRAUDZĪBAS VALDĪBA,

DOMINIKĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ERITREJAS VALSTS PREZIDENTS,

ETIOPIJAS FEDERATĪVĀS DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

FIDŽI SUVERĒNĀS DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GABONAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GAMBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS UN VALSTS VADĪTĀJS,

GANAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE GRENĀDAS KARALIENE,

GVINEJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GVINEJAS-BISAVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

EKVATORIĀLĀS GVINEJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GAJĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

HAITI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

JAMAIKAS VALSTS VADĪTĀJS,

KENIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KIRIBATI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE LESOTO KARALISTES KARALIS,

LIBĒRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MADAGASKARAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MALĀVIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MALI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MĀRŠALA SALU REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MAURĪCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVO VALSTU PREZIDENTS,

MOZAMBIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NAMĪBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NAURU REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NIGĒRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NIGĒRIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NIUE VALDĪBA,

PALAU REPUBLIKAS VALDĪBA,

VIŅAS MAJESTĀTE PAPUA-JAUNGVINEJAS NEATKARĪGĀS VALSTS KARALIENE,

RUANDAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE SENTKITSAS-NEVISAS KARALIENE,

VIŅAS MAJESTĀTE SENTLŪSIJAS KARALIENE,

VIŅAS MAJESTĀTE SENTVINSENTAS UN GRENADĪNU KARALIENE,

SAMOA NEATKARĪGĀS VALSTS VADĪTĀJS,

SANTOMES UN PRINSIPI DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SENEGĀLAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SEIŠEĻU SALU REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SJERRALEONES REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE ZĀLAMANA SALU KARALIENE,

DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SUDĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SURINAMAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE SVAZILENDAS KARALISTES KARALIS,

TANZĀNIJAS SAVIENOTĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ČADAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

TOGO REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE TONGAS KARALIS' TAUFA HAU TUPOU IV,

TRINIDĀDAS UN TOBĀGO REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE TUVALU KARALIENE,

UGANDAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VANUATU REPUBLIKAS VALDĪBA,

ZAMBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ZIMBABVES REPUBLIKAS VALDĪBA,

kuru valstis turpmāk dēvētas par “ĀKK valstīm”,

no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, no vienas puses, un Džordžtaunas Nolīgumu, ar ko izveido Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu, no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (turpmāk “Kotonū Nolīgums”),

ŅEMOT VĒRĀ, ka Kotonū Nolīguma 95. panta 1. punktā ir noteikts, ka minētā nolīguma ilgums ir divdesmit gadi, kas sākas 2000. gada 1. martā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Kotonū Nolīguma 95. panta 3. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka desmit mēnešus pirms katra piecu gadu perioda beigām Puses sāk sarunas, lai izskatītu jebkurus iespējamos grozījumus Kotonū Nolīguma noteikumos,

VIŅA MAJESTĀTE BEĻĢU KARALIS:

ČEHIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE DĀNIJAS KARALIENE:

VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

IGAUNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

GRIEĶIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅA MAJESTĀTE SPĀNIJAS KARALIS:

FRANCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

ĪRIJAS PREZIDENTE:

ITĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KIPRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

LATVIJAS REPUBLIKAS VALSTS PREZIDENTE:

LIETUVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅA KARALISKĀ AUGSTĪBA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGS:

MALTAS PREZIDENTS:

UNGĀRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE NĪDERLANDES KARALIENE:

AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS:

POLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

PORTUGĀLES REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SLOVĒNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTE:

ZVIEDRIJAS KARALISTES VALDĪBA:

VIŅAS MAJESTĀTE LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES KARALIENE:

EIROPAS KOPIENA:

ANGOLAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE ANTIGVAS UN BARBUDAS KARALIENE:

BAHAMU SALU SADRAUDZĪBAS VALSTS VADĪTĀJS:

BARBADOSAS VALSTS VADĪTĀJS:

VIŅAS MAJESTĀTE BELIZAS KARALIENE:

BENINAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

BOTSVĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

BURKINAFASO PREZIDENTS:

BURUNDI REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KAMERŪNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KABOVERDES REPUBLIKAS PREZIDENTS:

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KOMORU ISLĀMA FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KONGO DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KONGO REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KUKA SALU VALDĪBA:

KOTDIVUĀRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

DŽIBUTIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

DOMINIKAS SADRAUDZĪBAS VALDĪBA:

DOMINIKĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

ERITREJAS VALSTS PREZIDENTS:

ETIOPIJAS FEDERATĪVĀS DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

FIDŽI SUVERĒNĀS DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

GABONAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

GAMBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS UN VALSTS VADĪTĀJS:

GANAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE GRENĀDAS KARALIENE:

GVINEJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

GVINEJAS-BISAVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

EKVATORIĀLĀS GVINEJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

GAJĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

HAITI REPUBLIKAS PREZIDENTS:

JAMAIKAS VALSTS VADĪTĀJS:

KENIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

KIRIBATI REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅA MAJESTĀTE LESOTO KARALISTES KARALIS:

LIBĒRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MADAGASKARAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MALĀVIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MALI REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MĀRŠALA SALU REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MAURĪCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVO VALSTU PREZIDENTS:

MOZAMBIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

NAMĪBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

NAURU REPUBLIKAS PREZIDENTS:

NIGĒRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

NIGĒRIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

NIUE VALDĪBA:

PALAU REPUBLIKAS VALDĪBA:

VIŅAS MAJESTĀTE PAPUA-JAUNGVINEJAS NEATKARĪGĀS VALSTS KARALIENE:

RUANDAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE SENTKITSAS-NEVISAS KARALIENE:

VIŅAS MAJESTĀTE SENTLŪSIJAS KARALIENE:

VIŅAS MAJESTĀTE SENTVINSENTAS UN GRENADĪNU KARALIENE:

SAMOA NEATKARĪGĀS VALSTS VADĪTĀJS:

SANTOMES UN PRINSIPI DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SENEGĀLAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SEIŠEĻU SALU REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SJERRALEONES REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE ZĀLAMANA SALU KARALIENE:

DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SUDĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

SURINAMAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅA MAJESTĀTE SVAZILENDAS KARALISTES KARALIS:

TANZĀNIJAS SAVIENOTĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

ČADAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

TOGO REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅA MAJESTĀTE TONGAS KARALIS TAUFA’AHAU TUPOU IV:

TRINIDĀDAS UN TOBĀGO REPUBLIKAS PREZIDENTS:

VIŅAS MAJESTĀTE TUVALU KARALIENE:

UGANDAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VANUATU REPUBLIKAS VALDĪBA:

ZAMBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:

ZIMBABVES REPUBLIKAS VALDĪBA:

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.

Vienīgais pants

Ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem tiek izdarīti grozījumi Kotonū Nolīgumā saskaņā ar minētā nolīguma 95. pantā paredzēto procedūru.

A.   PREAMBULA

| 1. | Pēc astotā apsvēruma, kas sākas ar vārdiem “UZSKATOT Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju...”, iekļauj šādus apsvērumus:
  “NO JAUNA APSTIPRINOT, ka smagie noziegumi, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti un ka pret tiem efektīvi jāvēršas, veicot pasākumus valstu līmenī un sekmējot globālu sadarbību;
  UZSKATOT, ka Starptautiskās krimināltiesas izveide un efektīva darbība ir nozīmīgs solis miera un starptautiskā tiesiskuma labā;”. |
| --- | --- |

1.

Pēc astotā apsvēruma, kas sākas ar vārdiem “UZSKATOT Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju...”, iekļauj šādus apsvērumus:

“NO JAUNA APSTIPRINOT, ka smagie noziegumi, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti un ka pret tiem efektīvi jāvēršas, veicot pasākumus valstu līmenī un sekmējot globālu sadarbību;

UZSKATOT, ka Starptautiskās krimināltiesas izveide un efektīva darbība ir nozīmīgs solis miera un starptautiskā tiesiskuma labā;”.

| 2. | Desmito apsvērumu, kas sākas ar vārdiem “UZSKATOT, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs saskaņotie attīstības mērķi...”, aizstāj ar šādu apsvērumu:
  “UZSKATOT, ka tūkstošgades attīstības mērķi, kas izriet no 2000. gadā ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemtās Tūkstošgades deklarācijas, jo īpaši ārkārtīgas nabadzības un bada izskaušana, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs saskaņotie attīstības mērķi un principi, sniedz skaidru redzējumu un ka tiem jābūt ĀKK un ES sadarbības pamatā šā Nolīguma ietvaros;”. |
| --- | --- |

2.

Desmito apsvērumu, kas sākas ar vārdiem “UZSKATOT, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs saskaņotie attīstības mērķi...”, aizstāj ar šādu apsvērumu:

“UZSKATOT, ka tūkstošgades attīstības mērķi, kas izriet no 2000. gadā ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemtās Tūkstošgades deklarācijas, jo īpaši ārkārtīgas nabadzības un bada izskaušana, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs saskaņotie attīstības mērķi un principi, sniedz skaidru redzējumu un ka tiem jābūt ĀKK un ES sadarbības pamatā šā Nolīguma ietvaros;”.

B.   KOTONŪ NOLĪGUMA PANTI

| 1. | Kotonū Nolīguma 4. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “ĀKK valstis pilnīgi suverēni nosaka attīstības principus, stratēģijas un savas ekonomikas un sabiedrības modeļus. Tās ar Kopienu nosaka sadarbības programmas, kas paredzētas saskaņā ar šo Nolīgumu. Tomēr Puses atzīst nevalstisko dalībnieku un vietējo decentralizēto iestāžu ieguldījumu papildu nozīmi un potenciālu attīstības procesā. Šim nolūkam saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem nevalstiskos dalībniekus un vietējās decentralizētās iestādes attiecīgā gadījumā:”. |
| --- | --- |

1.

Kotonū Nolīguma 4. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu tekstu:

“ĀKK valstis pilnīgi suverēni nosaka attīstības principus, stratēģijas un savas ekonomikas un sabiedrības modeļus. Tās ar Kopienu nosaka sadarbības programmas, kas paredzētas saskaņā ar šo Nolīgumu. Tomēr Puses atzīst nevalstisko dalībnieku un vietējo decentralizēto iestāžu ieguldījumu papildu nozīmi un potenciālu attīstības procesā. Šim nolūkam saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem nevalstiskos dalībniekus un vietējās decentralizētās iestādes attiecīgā gadījumā:”.

| 2. | Kotonū Nolīguma 8. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Šā dialoga mērķis ir apmainīties ar informāciju, sekmēt savstarpējo izpratni un veicināt saskaņotu prioritāšu un kopīgu darba kārtību izveidi, īpaši atzīstot esošās saiknes starp dažādiem attiecību aspektiem starp Pusēm un sadarbības dažādās jomas, kā noteikts šajā Nolīgumā. Dialogs veicina sarunas starp Pusēm starptautiskos forumos. Dialoga mērķi ir arī situāciju rašanās novēršana, kurās viena Puse varētu uzskatīt par nepieciešamu izmantot 96. un 97. pantā paredzētās apspriežu procedūras.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kotonū Nolīguma 8. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Šā dialoga mērķis ir apmainīties ar informāciju, sekmēt savstarpējo izpratni un veicināt saskaņotu prioritāšu un kopīgu darba kārtību izveidi, īpaši atzīstot esošās saiknes starp dažādiem attiecību aspektiem starp Pusēm un sadarbības dažādās jomas, kā noteikts šajā Nolīgumā. Dialogs veicina sarunas starp Pusēm starptautiskos forumos. Dialoga mērķi ir arī situāciju rašanās novēršana, kurās viena Puse varētu uzskatīt par nepieciešamu izmantot 96. un 97. pantā paredzētās apspriežu procedūras.”;

| b) | 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “6. | Dialogs notiek elastīgi. Dialogs pēc vajadzības ir formāls vai neformāls, un tas notiek iestāžu sistēmā un ārpus tās, tostarp ĀKK valstu grupā, Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, attiecīgā veidā un attiecīgā līmenī, ieskaitot reģionālo, apakšreģionālo vai nacionālo līmeni.”; |
| --- | --- | --- |

b)

6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.

Dialogs notiek elastīgi. Dialogs pēc vajadzības ir formāls vai neformāls, un tas notiek iestāžu sistēmā un ārpus tās, tostarp ĀKK valstu grupā, Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, attiecīgā veidā un attiecīgā līmenī, ieskaitot reģionālo, apakšreģionālo vai nacionālo līmeni.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:






  “6.a | Ja vajadzīgs un lai izvairītos no tādu situāciju rašanās, kurās viena Puse varētu uzskatīt par nepieciešamu izmantot 96. pantā paredzēto apspriežu procedūru, dialogs attiecībā uz svarīgākajiem elementiem ir sistemātisks un formāls saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.”. |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“6.a

Ja vajadzīgs un lai izvairītos no tādu situāciju rašanās, kurās viena Puse varētu uzskatīt par nepieciešamu izmantot 96. pantā paredzēto apspriežu procedūru, dialogs attiecībā uz svarīgākajiem elementiem ir sistemātisks un formāls saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.”.

| 3. | 9. panta virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “Svarīgākie elementi cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma jomā un labas vadīšanas pamatelements”. |
| --- | --- |

3.

9. panta virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“Svarīgākie elementi cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma jomā un labas vadīšanas pamatelements”.

| 4. | Kotonū Nolīguma 11. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:






  “3.a | Tāpat Puses apņemas sadarboties, lai novērstu ar algotņiem saistītas darbības atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar starptautiskām konvencijām un dokumentiem, kā arī atbilstīgi saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Kotonū Nolīguma 11. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“3.a

Tāpat Puses apņemas sadarboties, lai novērstu ar algotņiem saistītas darbības atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar starptautiskām konvencijām un dokumentiem, kā arī atbilstīgi saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.”;

| b) | pievieno šādu punktu:






  “6. | Sekmējot miera un starptautiskā tiesiskuma stiprināšanu, Puses no jauna apstiprina savu apņemšanos:






  — | dalīties pieredzē attiecībā uz nepieciešamo juridisko pielāgojumu pieņemšanu, lai varētu ratificēt un īstenot Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtus, un |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“6.

Sekmējot miera un starptautiskā tiesiskuma stiprināšanu, Puses no jauna apstiprina savu apņemšanos:

—

dalīties pieredzē attiecībā uz nepieciešamo juridisko pielāgojumu pieņemšanu, lai varētu ratificēt un īstenot Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtus, un

| — | cīnīties pret starptautisko noziedzību saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem, atbilstīgi ņemot vērā Romas Statūtus. |
| --- | --- |

—

cīnīties pret starptautisko noziedzību saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem, atbilstīgi ņemot vērā Romas Statūtus.

Puses cenšas veikt pasākumus, lai ratificētu un īstenotu Romas Statūtus un ar tiem saistītus instrumentus.”.

| 5. | Iekļauj šādus pantus:
  “11.a pants
  Cīņa pret terorismu
  Puses atkārto savu stingro jebkāda terorisma nosodījumu un apņemas apkarot terorismu, īstenojot starptautisku sadarbību saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautiskajām tiesībām, attiecīgajām konvencijām un instrumentiem un, jo īpaši, pilnīgi īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1373 (2001) un 1456 (2003), kā arī citas attiecīgas ANO rezolūcijas. Šim nolūkam Puses vienojas apmainīties ar:






  — | informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem, un |
| --- | --- | --- |

5.

Iekļauj šādus pantus:

“11.a pants

Cīņa pret terorismu

Puses atkārto savu stingro jebkāda terorisma nosodījumu un apņemas apkarot terorismu, īstenojot starptautisku sadarbību saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautiskajām tiesībām, attiecīgajām konvencijām un instrumentiem un, jo īpaši, pilnīgi īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1373 (2001) un 1456 (2003), kā arī citas attiecīgas ANO rezolūcijas. Šim nolūkam Puses vienojas apmainīties ar:

—

informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem, un

| — | viedokļiem par līdzekļiem un paņēmieniem cīņai pret terorismu, tostarp tehniskās jomās un apmācībā, kā arī ar terorisma novēršanas pieredzi. |
| --- | --- |

—

viedokļiem par līdzekļiem un paņēmieniem cīņai pret terorismu, tostarp tehniskās jomās un apmācībā, kā arī ar terorisma novēršanas pieredzi.

11.b pants

Sadarbība cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu

1.   Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir vieni no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un savās valstīs īstenojot savas pastāvošās saistības atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citas attiecīgas starptautiskās saistības.

Puses vienojas, ka šis noteikums ir viens no šā Nolīguma svarīgākajiem elementiem.

2.   Puses turklāt vienojas sadarboties un dot ieguldījumu neizplatīšanas mērķa īstenošanā:

| — | veicot pasākumus, lai, attiecīgi, parakstītu vai ratificētu visus pārējos attiecīgos starptautiskos dokumentus vai pievienotos tiem un lai tos pilnīgi īstenotu; |
| --- | --- |

—

veicot pasākumus, lai, attiecīgi, parakstītu vai ratificētu visus pārējos attiecīgos starptautiskos dokumentus vai pievienotos tiem un lai tos pilnīgi īstenotu;

| — | izveidojot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču eksportu un tranzītu, tostarp veicot masu iznīcināšanas ieročiem izmatojamu dubultā pielietojuma tehnoloģiju galīgā izlietojuma kontroli un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles noteikumu pārkāpšanu. |
| --- | --- |

—

izveidojot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču eksportu un tranzītu, tostarp veicot masu iznīcināšanas ieročiem izmatojamu dubultā pielietojuma tehnoloģiju galīgā izlietojuma kontroli un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles noteikumu pārkāpšanu.

Finansiālo un tehnisko palīdzību sadarbības jomā, kuras mērķis ir cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, finansēs ar īpašiem instrumentiem, kas nav ĀKK-ES sadarbības finansēšanai paredzētie instrumenti.

3.   Puses vienojas izveidot regulāru politisko dialogu, kas papildinās un konsolidēs Pušu sadarbību šajā jomā.

4.   Ja pēc padziļināta politiskā dialoga īstenošanas kāda no Pusēm, jo īpaši saņēmusi informāciju no Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA), Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācijas (OPCW) un citu attiecīgu daudzpusēju organizāciju ziņojumiem, uzskata, ka kāda cita Puse nav izpildījusi saistības, kas izriet no šā panta 1. punkta par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, tā, izņemot īpaši steidzamos gadījumos, sniedz otrai Pusei un gan ĀKK Ministru padomei, gan ES Ministru padomei attiecīgo informāciju, kas vajadzīga situācijas pamatīgai pārbaudei, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā tā uzaicina otru Pusi rīkot apspriedes, kas pievēršas pasākumiem, kurus attiecīgā Puse ir veikusi vai kuri tai jāveic, lai stāvokli labotu.

5.   Apspriedes rīko tādā līmenī un veidā, kas tiek uzskatīts par vispiemērotāko risinājuma rašanai.

Apspriedes sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma un turpinās ar savstarpēju vienošanos noteiktu laiku atkarībā no pārkāpuma veida un smaguma. Jebkurā gadījumā dialogs atbilstīgi apspriežu procedūrai turpinās ne ilgāk kā 120 dienas.

6.   Ja apspriedes nenoved pie abām Pusēm pieņemama risinājuma, ja apspriede tiek noraidīta vai arī īpašas steidzamības gadījumos var veikt atbilstošus pasākumus. Šos pasākumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv iemesli to veikšanai.”.

| 6. | Kotonū Nolīguma 23. pantam pievieno šādu punktu:






  “l) | tradicionālo zināšanu veicināšana.”. |
| --- | --- | --- |

6.

Kotonū Nolīguma 23. pantam pievieno šādu punktu:

“l)

tradicionālo zināšanu veicināšana.”.

| 7. | Kotonū Nolīguma 25. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “d) | sekmēt cīņu pret:






  — | HIV/AIDS, nodrošinot sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību aizsardzību; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Kotonū Nolīguma 25. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“d)

sekmēt cīņu pret:

—

HIV/AIDS, nodrošinot sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību aizsardzību;

| — | citām ar nabadzību saistītām slimībām, īpaši malāriju un tuberkulozi;”. |
| --- | --- |

—

citām ar nabadzību saistītām slimībām, īpaši malāriju un tuberkulozi;”.

| 8. | Kotonū Nolīguma 26. pantu groza šādi:






  a) | panta c) un d) punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “c) | palīdzēt sabiedriskām iestādēm, lai dotu iespēju bērniem attīstīt savu fizisko, psiholoģisko, sociālo un ekonomisko potenciālu; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Kotonū Nolīguma 26. pantu groza šādi:

a)

panta c) un d) punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“c)

palīdzēt sabiedriskām iestādēm, lai dotu iespēju bērniem attīstīt savu fizisko, psiholoģisko, sociālo un ekonomisko potenciālu;

| d) | reintegrēt sabiedrībā bērnus pēckonflikta situācijās ar rehabilitācijas programmām; un”; |
| --- | --- |

d)

reintegrēt sabiedrībā bērnus pēckonflikta situācijās ar rehabilitācijas programmām; un”;

| b) | pievieno šādu punktu:






  “e) | sekmēt gados jauno pilsoņu aktīvu dalību sabiedriskajā dzīvē un veicināt studentu apmaiņas, kā arī ĀKK un ES jauniešu organizāciju savstarpējo sadarbību.”. |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“e)

sekmēt gados jauno pilsoņu aktīvu dalību sabiedriskajā dzīvē un veicināt studentu apmaiņas, kā arī ĀKK un ES jauniešu organizāciju savstarpējo sadarbību.”.

| 9. | Kotonū Nolīguma 28. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Sadarbība sniedz efektīvu palīdzību, lai sasniegtu mērķus un prioritātes, ko ĀKK valstis sev ir noteikušas reģionālās un apakšreģionālās sadarbības un integrācijas sakarā, ieskaitot starpreģionu un ĀKK starpvalstu sadarbību. Reģionālā sadarbība var ietvert arī attīstības valstis ārpus ĀKK, kā arī aizjūras zemes un teritorijas (AZT) un attālākos reģionus. Šajā sakarā sadarbības atbalsta mērķis ir:”. |
| --- | --- |

9.

Kotonū Nolīguma 28. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Sadarbība sniedz efektīvu palīdzību, lai sasniegtu mērķus un prioritātes, ko ĀKK valstis sev ir noteikušas reģionālās un apakšreģionālās sadarbības un integrācijas sakarā, ieskaitot starpreģionu un ĀKK starpvalstu sadarbību. Reģionālā sadarbība var ietvert arī attīstības valstis ārpus ĀKK, kā arī aizjūras zemes un teritorijas (AZT) un attālākos reģionus. Šajā sakarā sadarbības atbalsta mērķis ir:”.

| 10. | Kotonū Nolīguma 29. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “i) | reģionālas integrācijas iestādes un organizācijas — ko izveidojušas ĀKK valstis un kur ĀKK valstis piedalās — kuras veicina reģionālo sadarbību un integrāciju, un”. |
| --- | --- | --- |

10.

Kotonū Nolīguma 29. panta a) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“i)

reģionālas integrācijas iestādes un organizācijas — ko izveidojušas ĀKK valstis un kur ĀKK valstis piedalās — kuras veicina reģionālo sadarbību un integrāciju, un”.

| 11. | Kotonū Nolīguma 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Sadarbība atbalsta arī ĀKK valstu savstarpējās un iekšējās sadarbības sistēmas un iniciatīvas, tostarp ar tādu attīstības valstu iesaistīšanos, kas nav ĀKK valstis.”. |
| --- | --- | --- |

11.

Kotonū Nolīguma 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Sadarbība atbalsta arī ĀKK valstu savstarpējās un iekšējās sadarbības sistēmas un iniciatīvas, tostarp ar tādu attīstības valstu iesaistīšanos, kas nav ĀKK valstis.”.

| 12. | Kotonū Nolīguma 43. panta 4. punktam pievieno šādu ievilkumu:






  “— | vietējā satura attīstīšana un tā izmantošanas veicināšana informācijas un komunikācijas tehnoloģijās.”. |
| --- | --- | --- |

12.

Kotonū Nolīguma 43. panta 4. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

vietējā satura attīstīšana un tā izmantošanas veicināšana informācijas un komunikācijas tehnoloģijās.”.

| 13. | Kotonū Nolīguma 58. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “58. pants
  Tiesības uz finansējumu
  1.   Šādām personām vai iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, ko sniedz saskaņā ar Nolīgumu:






  a) | ĀKK valstis; |
| --- | --- | --- |

13.

Kotonū Nolīguma 58. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“58. pants

Tiesības uz finansējumu

1.   Šādām personām vai iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, ko sniedz saskaņā ar Nolīgumu:

a)

ĀKK valstis;

| b) | reģionālas vai starpvalstu iestādes, kurām pieder viena vai vairākas ĀKK valstis, tostarp struktūras, kurās ir arī valstis, kas nav ĀKK valstis, un kuras šīs ĀKK valstis ir pilnvarojušas; un |
| --- | --- |

b)

reģionālas vai starpvalstu iestādes, kurām pieder viena vai vairākas ĀKK valstis, tostarp struktūras, kurās ir arī valstis, kas nav ĀKK valstis, un kuras šīs ĀKK valstis ir pilnvarojušas; un

| c) | kopīgas iestādes, ko izveidojušas ĀKK valstis un Kopiena, lai sasniegtu atsevišķus konkrētus mērķus. |
| --- | --- |

c)

kopīgas iestādes, ko izveidojušas ĀKK valstis un Kopiena, lai sasniegtu atsevišķus konkrētus mērķus.

2.   Ja tam piekrīt attiecīgā ĀKK valsts vai ĀKK valstis, tiesības uz finansiālo atbalstu ir arī:

| a) | nacionālām un/vai reģionālām publiskām vai daļēji publiskām ĀKK valstu aģentūrām un departamentiem, tostarp parlamentiem, un jo īpaši to finanšu iestādēm un attīstības bankām; |
| --- | --- |

a)

nacionālām un/vai reģionālām publiskām vai daļēji publiskām ĀKK valstu aģentūrām un departamentiem, tostarp parlamentiem, un jo īpaši to finanšu iestādēm un attīstības bankām;

| b) | ĀKK valstu uzņēmumiem, firmām un citām privātām organizācijām un privātām saimniecībām; |
| --- | --- |

b)

ĀKK valstu uzņēmumiem, firmām un citām privātām organizācijām un privātām saimniecībām;

| c) | Kopienas dalībvalstu uzņēmumiem, lai tie papildus savam ieguldījumam varētu veikt produktīvus projektus ĀKK valsts teritorijā; |
| --- | --- |

c)

Kopienas dalībvalstu uzņēmumiem, lai tie papildus savam ieguldījumam varētu veikt produktīvus projektus ĀKK valsts teritorijā;

| d) | ĀKK vai Kopienas finanšu starpniekiem, kas sniedz, veicina un finansē privātus ieguldījumus ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

d)

ĀKK vai Kopienas finanšu starpniekiem, kas sniedz, veicina un finansē privātus ieguldījumus ĀKK valstīs;

| e) | ĀKK valstu un Kopienas vietējām decentralizētām iestādēm; un |
| --- | --- |

e)

ĀKK valstu un Kopienas vietējām decentralizētām iestādēm; un

| f) | attīstības valstīm, kuras nepieder ĀKK grupai, ja tās piedalās kopīgā iniciatīvā vai reģionālā organizācijā kopā ar ĀKK valstīm. |
| --- | --- |

f)

attīstības valstīm, kuras nepieder ĀKK grupai, ja tās piedalās kopīgā iniciatīvā vai reģionālā organizācijā kopā ar ĀKK valstīm.

3.   Vietēja rakstura nevalstiskiem dalībniekiem no ĀKK valstīm un Kopienas ir tiesības uz Nolīgumā paredzēto finansiālo atbalstu saskaņā ar noteikumiem, par ko panākta vienošanās valstu un reģionālajās indikatīvajās programmās.”.

| 14. | Kotonū Nolīguma 68. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “2. | Atbalsta mērķis eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstību gadījumos ir aizsargāt sociāli ekonomiskās reformas un politikas, kuras varētu negatīvi ietekmēt ieņēmumu samazināšanās, un novērst eksporta ieņēmumu nestabilitātes nelabvēlīgo ietekmi, īpaši no lauksaimniecības un kalnrūpniecības produktiem. |
| --- | --- | --- |

14.

Kotonū Nolīguma 68. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.

Atbalsta mērķis eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstību gadījumos ir aizsargāt sociāli ekonomiskās reformas un politikas, kuras varētu negatīvi ietekmēt ieņēmumu samazināšanās, un novērst eksporta ieņēmumu nestabilitātes nelabvēlīgo ietekmi, īpaši no lauksaimniecības un kalnrūpniecības produktiem.

| 3. | Tiek ņemta vērā ĀKK valstu ekonomiku ārkārtējā atkarība no eksporta, īpaši no lauksaimniecības un kalnrūpniecības nozarēm, sadalot līdzekļus pieteikuma gadā. Šajā sakarā vismazāk attīstītās ĀKK valstis, ĀKK valstis, kam ir tikai sauszemes robežas, ĀKK salu valstis un ĀKK valstis, kas pārcietušas konfliktus un dabas katastrofas, saņem labvēlīgāku režīmu.”. |
| --- | --- |

3.

Tiek ņemta vērā ĀKK valstu ekonomiku ārkārtējā atkarība no eksporta, īpaši no lauksaimniecības un kalnrūpniecības nozarēm, sadalot līdzekļus pieteikuma gadā. Šajā sakarā vismazāk attīstītās ĀKK valstis, ĀKK valstis, kam ir tikai sauszemes robežas, ĀKK salu valstis un ĀKK valstis, kas pārcietušas konfliktus un dabas katastrofas, saņem labvēlīgāku režīmu.”.

| 15. | Kotonū Nolīguma 89. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Veic īpašus pasākumus, lai atbalstītu ĀKK salu valstu centienus apturēt un izbeigt savu aizvien pieaugošo neaizsargātību, ko izraisa jaunas un nopietnas ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas grūtības. Šo pasākumu mērķis ir veicināt mazo salu attīstības valstu ilgtspējīgas attīstības prioritāšu īstenošanu, vienlaikus sekmējot saskaņotu pieeju to ekonomiskajai izaugsmei un cilvēku attīstībai.”. |
| --- | --- | --- |

15.

Kotonū Nolīguma 89. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Veic īpašus pasākumus, lai atbalstītu ĀKK salu valstu centienus apturēt un izbeigt savu aizvien pieaugošo neaizsargātību, ko izraisa jaunas un nopietnas ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas grūtības. Šo pasākumu mērķis ir veicināt mazo salu attīstības valstu ilgtspējīgas attīstības prioritāšu īstenošanu, vienlaikus sekmējot saskaņotu pieeju to ekonomiskajai izaugsmei un cilvēku attīstībai.”.

| 16. | Kotonū Nolīguma 96. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:






  “1.a | Pirms sākt apspriedes, kas minētas šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, abas Puses vienojas izmantot visas dialoga iespējas atbilstīgi 8. pantam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus.”; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Kotonū Nolīguma 96. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a

Pirms sākt apspriedes, kas minētas šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, abas Puses vienojas izmantot visas dialoga iespējas atbilstīgi 8. pantam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus.”;

| b) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | Ja, neskatoties uz politisko dialogu par svarīgajiem elementiem, kā paredzēts 8. pantā un šā panta 1.a punktā, kāda no Pusēm uzskata, ka kāda cita Puse nav izpildījusi saistības, kas izriet no cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanas, kā minēts 9. panta 2. punktā, tā, izņemot īpaši steidzamos gadījumos, sniedz otrai Pusei un Ministru padomei attiecīgo informāciju, kas vajadzīga situācijas pamatīgai pārbaudei, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā tā uzaicina otru Pusi rīkot apspriedes, kas pievēršas pasākumiem, kurus attiecīgā Puse ir veikusi vai kuri tai jāveic, lai stāvokli labotu saskaņā ar VII pielikumu.
  Apspriedes rīko tādā līmenī un veidā, kas tiek uzskatīts par vispiemērotāko risinājuma rašanai.
  Apspriedes sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma un turpinās ar savstarpēju vienošanos noteiktu laiku atkarībā no pārkāpuma veida un smaguma. Jebkurā gadījumā dialogs atbilstīgi apspriežu procedūrai turpinās ne ilgāk kā 120 dienas.
  Ja apspriedes nenoved pie abām Pusēm pieņemama risinājuma, ja apspriede tiek noraidīta vai arī īpašas steidzamības gadījumos var veikt atbilstošus pasākumus. Šos pasākumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv iemesli to veikšanai.”. |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

Ja, neskatoties uz politisko dialogu par svarīgajiem elementiem, kā paredzēts 8. pantā un šā panta 1.a punktā, kāda no Pusēm uzskata, ka kāda cita Puse nav izpildījusi saistības, kas izriet no cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanas, kā minēts 9. panta 2. punktā, tā, izņemot īpaši steidzamos gadījumos, sniedz otrai Pusei un Ministru padomei attiecīgo informāciju, kas vajadzīga situācijas pamatīgai pārbaudei, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā tā uzaicina otru Pusi rīkot apspriedes, kas pievēršas pasākumiem, kurus attiecīgā Puse ir veikusi vai kuri tai jāveic, lai stāvokli labotu saskaņā ar VII pielikumu.

Apspriedes rīko tādā līmenī un veidā, kas tiek uzskatīts par vispiemērotāko risinājuma rašanai.

Apspriedes sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma un turpinās ar savstarpēju vienošanos noteiktu laiku atkarībā no pārkāpuma veida un smaguma. Jebkurā gadījumā dialogs atbilstīgi apspriežu procedūrai turpinās ne ilgāk kā 120 dienas.

Ja apspriedes nenoved pie abām Pusēm pieņemama risinājuma, ja apspriede tiek noraidīta vai arī īpašas steidzamības gadījumos var veikt atbilstošus pasākumus. Šos pasākumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv iemesli to veikšanai.”.

| 17. | Kotonū Nolīguma 97. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Tādos gadījumos jebkura Puse var uzaicināt otru Pusi uzsākt apspriedes. Šīs apspriedes sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma, un dialogs atbilstīgi apspriežu procedūrai turpinās ne ilgāk kā 120 dienas.”. |
| --- | --- | --- |

17.

Kotonū Nolīguma 97. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Tādos gadījumos jebkura Puse var uzaicināt otru Pusi uzsākt apspriedes. Šīs apspriedes sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma, un dialogs atbilstīgi apspriežu procedūrai turpinās ne ilgāk kā 120 dienas.”.

| 18. | Kotonū Nolīguma 100. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “100. pants
  Tekstu statuss
  Šim Nolīgumam pievienotie protokoli un pielikumi ir tā sastāvdaļa. Ia, II, III, IV un VI pielikumu Ministru padome var labot, pārskatīt un/vai grozīt, pamatojoties uz ĀKK-EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.
  Šo Nolīgumu, kas sastādīts divos oriģināleksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta un ĀKK valstu Sekretariāta arhīvos, kuri abi nosūta apliecinātu kopiju katras parakstītājvalsts valdībai.”. |
| --- | --- |

18.

Kotonū Nolīguma 100. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“100. pants

Tekstu statuss

Šim Nolīgumam pievienotie protokoli un pielikumi ir tā sastāvdaļa. Ia, II, III, IV un VI pielikumu Ministru padome var labot, pārskatīt un/vai grozīt, pamatojoties uz ĀKK-EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.

Šo Nolīgumu, kas sastādīts divos oriģināleksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta un ĀKK valstu Sekretariāta arhīvos, kuri abi nosūta apliecinātu kopiju katras parakstītājvalsts valdībai.”.

C.   PIELIKUMI

| 1. | Kotonū Nolīguma I pielikumam pievieno šādu punktu:






  “9. | Atkāpjoties no šā Nolīguma 58. panta, EUR 90 miljonus pārskaita ĀKK finanšu shēmai, kas paredzēta 9. EAF. Šo summu var piešķirt pārejas pasākumu finansēšanai laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam, un to tieši pārvalda Komisija.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Kotonū Nolīguma I pielikumam pievieno šādu punktu:

“9.

Atkāpjoties no šā Nolīguma 58. panta, EUR 90 miljonus pārskaita ĀKK finanšu shēmai, kas paredzēta 9. EAF. Šo summu var piešķirt pārejas pasākumu finansēšanai laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam, un to tieši pārvalda Komisija.”.

| 2. | Iekļauj šādu pielikumu:
  “Ia PIELIKUMS
  Daudzgadu finanšu līdzekļu apjoms sadarbībai saskaņā ar šo Nolīgumu






  1. | Sākot no 2005. gada 1. marta un saskaņā ar šajā Nolīgumā norādītajiem mērķiem jaunā sadarbības daudzgadu finanšu shēma attiecas uz saistībām, kas sākas 2008. gada 1. janvārī un ilgst piecus vai sešus gadus. |
| --- | --- | --- |

2.

Iekļauj šādu pielikumu:

“Ia PIELIKUMS

Daudzgadu finanšu līdzekļu apjoms sadarbībai saskaņā ar šo Nolīgumu

1.

Sākot no 2005. gada 1. marta un saskaņā ar šajā Nolīgumā norādītajiem mērķiem jaunā sadarbības daudzgadu finanšu shēma attiecas uz saistībām, kas sākas 2008. gada 1. janvārī un ilgst piecus vai sešus gadus.

| 2. | Šajā jaunajā laikposmā Eiropas Savienība turpina atbalstīt ĀKK valstis vismaz tādā pašā mērā kā ar 9. EAF, neieskaitot atlikumu; tam, pamatojoties uz Kopienas aplēsēm, pieskaita sekas, ko radījusi inflācija, izaugsme Eiropas Savienībā un 10 jauno dalībvalstu pievienošanās 2004. gadā. |
| --- | --- |

2.

Šajā jaunajā laikposmā Eiropas Savienība turpina atbalstīt ĀKK valstis vismaz tādā pašā mērā kā ar 9. EAF, neieskaitot atlikumu; tam, pamatojoties uz Kopienas aplēsēm, pieskaita sekas, ko radījusi inflācija, izaugsme Eiropas Savienībā un 10 jauno dalībvalstu pievienošanās 2004. gadā.

| 3. | Atkāpjoties no šā Nolīguma 95. panta, par visiem nepieciešamajiem daudzgadu finanšu shēmas vai attiecīgo Nolīguma daļu grozījumiem lemj Ministru padome.”. |
| --- | --- |

3.

Atkāpjoties no šā Nolīguma 95. panta, par visiem nepieciešamajiem daudzgadu finanšu shēmas vai attiecīgo Nolīguma daļu grozījumiem lemj Ministru padome.”.

| 3. | Kotonū Nolīguma II pielikumu groza šādi:






  a) | 2. pantu groza šādi:






  i) | 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7. | Parastus aizdevumus var izsniegt ar priekšrocību noteikumiem šādos gadījumos:






  a) | tādiem infrastruktūras projektiem vismazāk attīstītās valstīs, pēckonflikta valstīs un valstīs, kas pārcietušas dabas katastrofu un kas nav aa) apakšpunktā minētās valstis, kuri ir priekšnosacījums privātā sektora attīstībai. Šādos gadījumos aizdevuma procentu likme tiks samazināta par 3 %; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Kotonū Nolīguma II pielikumu groza šādi:

a)

2. pantu groza šādi:

i)

7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.

Parastus aizdevumus var izsniegt ar priekšrocību noteikumiem šādos gadījumos:

a)

tādiem infrastruktūras projektiem vismazāk attīstītās valstīs, pēckonflikta valstīs un valstīs, kas pārcietušas dabas katastrofu un kas nav aa) apakšpunktā minētās valstis, kuri ir priekšnosacījums privātā sektora attīstībai. Šādos gadījumos aizdevuma procentu likme tiks samazināta par 3 %;

| aa) | tādiem infrastruktūras projektiem komerciāli vadītos valsts uzņēmumos, kuri ir priekšnosacījums privātā sektora attīstībai valstīs, uz kurām attiecas ierobežoti aizņēmuma nosacījumi saskaņā ar Lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu (HIPC) iniciatīvu vai citu starptautiski saskaņotu parādsaistību noturības sistēmu. Tādos gadījumos Banka meklē iespējas samazināt līdzekļu vidējās izmaksas, īstenojot piemērotu līdzfinansēšanu kopā ar citiem donoriem. Ja tiks uzskatīts, ka tas nav iespējams, aizdevuma procentu likmi var samazināt par tādu summu, kāda vajadzīga, lai atbilstu līmenim, kas izriet no HIPC iniciatīvas vai jaunas starptautiski saskaņotas parādsaistību noturības sistēmas; |
| --- | --- |

aa)

tādiem infrastruktūras projektiem komerciāli vadītos valsts uzņēmumos, kuri ir priekšnosacījums privātā sektora attīstībai valstīs, uz kurām attiecas ierobežoti aizņēmuma nosacījumi saskaņā ar Lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu (HIPC) iniciatīvu vai citu starptautiski saskaņotu parādsaistību noturības sistēmu. Tādos gadījumos Banka meklē iespējas samazināt līdzekļu vidējās izmaksas, īstenojot piemērotu līdzfinansēšanu kopā ar citiem donoriem. Ja tiks uzskatīts, ka tas nav iespējams, aizdevuma procentu likmi var samazināt par tādu summu, kāda vajadzīga, lai atbilstu līmenim, kas izriet no HIPC iniciatīvas vai jaunas starptautiski saskaņotas parādsaistību noturības sistēmas;

| b) | projektiem, kas ietver pārstrukturēšanas darbības privatizācijas ietvaros, vai projektiem ar būtiskām vai skaidri pierādāmām sociālām vai vides priekšrocībām. Tādos gadījumos aizdevumus var izsniegt ar procentu likmes subsīdiju, par kuras summu un veidu tiks lemts attiecībā uz projekta īpašajām iezīmēm. Tomēr procentu likmes subsīdija nav augstāka par 3 %.
  Galīgā aizdevuma procentu likme, kas atbilst a) vai b) apakšpunktam, nekādā gadījumā nav mazāka kā 50 % no atsauces likmes.”; |
| --- | --- |

b)

projektiem, kas ietver pārstrukturēšanas darbības privatizācijas ietvaros, vai projektiem ar būtiskām vai skaidri pierādāmām sociālām vai vides priekšrocībām. Tādos gadījumos aizdevumus var izsniegt ar procentu likmes subsīdiju, par kuras summu un veidu tiks lemts attiecībā uz projekta īpašajām iezīmēm. Tomēr procentu likmes subsīdija nav augstāka par 3 %.

Galīgā aizdevuma procentu likme, kas atbilst a) vai b) apakšpunktam, nekādā gadījumā nav mazāka kā 50 % no atsauces likmes.”;

| ii) | 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “9. | Procentu subsīdijas var kapitalizēt vai var izmantot dotāciju veidā. Līdz 10 % no budžeta procentu likmju subsidēšanai var izmantot, lai atbalstītu ar projektu saistītu tehnisko palīdzību ĀKK valstīs.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“9.

Procentu subsīdijas var kapitalizēt vai var izmantot dotāciju veidā. Līdz 10 % no budžeta procentu likmju subsidēšanai var izmantot, lai atbalstītu ar projektu saistītu tehnisko palīdzību ĀKK valstīs.”;

| b) | 3. pantu groza šādi:






  i) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Ieguldījumu mehānisms darbojas visās tautsaimniecības nozarēs un atbalsta privātu un komerciālu valsts sektora institūciju ieguldījumus, ieskaitot ieņēmumus nesošu ekonomisko un tehnoloģisko infrastruktūru, kas ir svarīga privātajam sektoram. Mehānisms:






  a) | tiek pārvaldīts kā apgrozības fonds un tā mērķis ir būt finansiāli ilgtspējīgam. Tā darbības ir ar tirgum piesaistītiem noteikumiem un izvairās no izkropļojumu radīšanas vietējos tirgos un privātu finanšu avotu pārvietošanas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

3. pantu groza šādi:

i)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Ieguldījumu mehānisms darbojas visās tautsaimniecības nozarēs un atbalsta privātu un komerciālu valsts sektora institūciju ieguldījumus, ieskaitot ieņēmumus nesošu ekonomisko un tehnoloģisko infrastruktūru, kas ir svarīga privātajam sektoram. Mehānisms:

a)

tiek pārvaldīts kā apgrozības fonds un tā mērķis ir būt finansiāli ilgtspējīgam. Tā darbības ir ar tirgum piesaistītiem noteikumiem un izvairās no izkropļojumu radīšanas vietējos tirgos un privātu finanšu avotu pārvietošanas;

| b) | atbalsta ĀKK finanšu nozari un ir ar katalītisku ietekmi, veicinot ilgtermiņa vietējo resursu mobilizāciju un piesaistot ārvalstu privātos ieguldītājus un aizdevējus projektiem ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

b)

atbalsta ĀKK finanšu nozari un ir ar katalītisku ietekmi, veicinot ilgtermiņa vietējo resursu mobilizāciju un piesaistot ārvalstu privātos ieguldītājus un aizdevējus projektiem ĀKK valstīs;

| c) | uzņemas daļu no savu finansēto projektu riska. Tā finansiālo noturību nodrošina ieguldījumu portfelis kopumā, nevis atsevišķas darbības; un |
| --- | --- |

c)

uzņemas daļu no savu finansēto projektu riska. Tā finansiālo noturību nodrošina ieguldījumu portfelis kopumā, nevis atsevišķas darbības; un

| d) | tiecas virzīt līdzekļus caur ĀKK valstu un reģionu iestādēm un programmām, kas sekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību.”; |
| --- | --- |

d)

tiecas virzīt līdzekļus caur ĀKK valstu un reģionu iestādēm un programmām, kas sekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību.”;

| ii) | iekļauj šādu punktu:






  “1.a | Bankai tiks atlīdzinātas izmaksas, kas tai radušās, pārvaldot ieguldījumu mehānismu. Pirmajos divos gados pēc otrā finanšu protokola stāšanās spēkā tas būs apmērā līdz 2 % gadā no ieguldījumu mehānisma kopējās sākotnējās dotācijas. Pēc tam Bankas atlīdzībā tiks iekļauta fiksētā komponente 0,5 % gadā no sākotnējās dotācijas un mainīgā komponente līdz 1,5 % gadā no ieguldījumu mehānisma portfeļa, kas ir ieguldīts projektos ĀKK valstīs. Atlīdzība tiks finansēta no ieguldījumu mehānisma.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

iekļauj šādu punktu:

“1.a

Bankai tiks atlīdzinātas izmaksas, kas tai radušās, pārvaldot ieguldījumu mehānismu. Pirmajos divos gados pēc otrā finanšu protokola stāšanās spēkā tas būs apmērā līdz 2 % gadā no ieguldījumu mehānisma kopējās sākotnējās dotācijas. Pēc tam Bankas atlīdzībā tiks iekļauta fiksētā komponente 0,5 % gadā no sākotnējās dotācijas un mainīgā komponente līdz 1,5 % gadā no ieguldījumu mehānisma portfeļa, kas ir ieguldīts projektos ĀKK valstīs. Atlīdzība tiks finansēta no ieguldījumu mehānisma.”;

| c) | 5. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | parastu aizdevumu un riska kapitāla finansējuma gadījumā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) valūtas maiņas kursa risku parasti sadala starp Kopienu, no vienas puses, un citām iesaistītajām personām, no otras puses. Vidēji maiņas risks pusēm būtu jāsedz vienādās daļās; un”; |
| --- | --- | --- |

c)

5. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

parastu aizdevumu un riska kapitāla finansējuma gadījumā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) valūtas maiņas kursa risku parasti sadala starp Kopienu, no vienas puses, un citām iesaistītajām personām, no otras puses. Vidēji maiņas risks pusēm būtu jāsedz vienādās daļās; un”;

| d) | iekļauj šādus pantus:
  “6.a pants
  Ikgadējā ziņošana par ieguldījumu mehānismu
  ES dalībvalstu pārstāvji, kas atbild par ieguldījumu mehānismu, ĀKK valstu pārstāvji, kā arī Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Komisijas, ES Padomes Sekretariāta un ĀKK Sekretariāta pārstāvji ik gadu tiekas, lai apspriestu ieguldījumu mehānisma darbību un veikumu un ar to saistītos politikas jautājumus.
  6.b pants
  Ieguldījumu mehānisma darbības rezultātu pārskatīšana
  Ieguldījumu mehānisma vispārējos darbības rezultātus kopīgi pārskata finanšu protokola termiņa vidusposmā un nobeigumā. Šajā pārskatīšanā var iesniegt ieteikumus par mehānisma īstenošanas uzlabošanu.”. |
| --- | --- |

d)

iekļauj šādus pantus:

“6.a pants

Ikgadējā ziņošana par ieguldījumu mehānismu

ES dalībvalstu pārstāvji, kas atbild par ieguldījumu mehānismu, ĀKK valstu pārstāvji, kā arī Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Komisijas, ES Padomes Sekretariāta un ĀKK Sekretariāta pārstāvji ik gadu tiekas, lai apspriestu ieguldījumu mehānisma darbību un veikumu un ar to saistītos politikas jautājumus.

6.b pants

Ieguldījumu mehānisma darbības rezultātu pārskatīšana

Ieguldījumu mehānisma vispārējos darbības rezultātus kopīgi pārskata finanšu protokola termiņa vidusposmā un nobeigumā. Šajā pārskatīšanā var iesniegt ieteikumus par mehānisma īstenošanas uzlabošanu.”.

| 4. | Kotonū Nolīguma IV pielikumu groza šādi:






  a) | 3. pantu groza šādi:






  i) | 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | vajadzības novērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas attiecas uz ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, iedzīvotāju skaitu, sociāliem rādītājiem un parādsaistību līmeni, eksporta ieņēmumu zaudējumiem un atkarību no eksporta ieņēmumiem, īpaši no lauksaimniecības un kalnrūpniecības nozarēm. Īpašu režīmu piešķir vismazāk attīstītām ĀKK valstīm, un pienācīgi ņem vērā salu valstu un valstu, kam ir tikai sauszemes robežas, neaizsargātību. Bez tam ņem vērā īpašās grūtības, kādās ir valstis, kuras pārvar konflikta vai dabas katastrofas sekas; un”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Kotonū Nolīguma IV pielikumu groza šādi:

a)

3. pantu groza šādi:

i)

1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

vajadzības novērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas attiecas uz ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, iedzīvotāju skaitu, sociāliem rādītājiem un parādsaistību līmeni, eksporta ieņēmumu zaudējumiem un atkarību no eksporta ieņēmumiem, īpaši no lauksaimniecības un kalnrūpniecības nozarēm. Īpašu režīmu piešķir vismazāk attīstītām ĀKK valstīm, un pienācīgi ņem vērā salu valstu un valstu, kam ir tikai sauszemes robežas, neaizsargātību. Bez tam ņem vērā īpašās grūtības, kādās ir valstis, kuras pārvar konflikta vai dabas katastrofas sekas; un”;

| ii) | pievieno šādu punktu:






  “5. | Neskarot 5. panta 7. punkta noteikumus par pārbaudēm, Kopiena, ņemot vērā īpašas vajadzības vai izcilus rezultātus, piešķīrumu valstij var palielināt.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu punktu:

“5.

Neskarot 5. panta 7. punkta noteikumus par pārbaudēm, Kopiena, ņemot vērā īpašas vajadzības vai izcilus rezultātus, piešķīrumu valstij var palielināt.”;

| b) | 4. pantu groza šādi:






  i) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas katra ĀKK valsts sastāda un iesniedz Kopienai indikatīvās programmas projektu, atbilstīgi un pamatojoties uz tās attīstības mērķiem un prioritātēm, kā noteikts VAS. Indikatīvās programmas projektā ietilpst:






  a) | galvenā nozare, nozares vai jomas, uz kurām jākoncentrē atbalsts; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

4. pantu groza šādi:

i)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas katra ĀKK valsts sastāda un iesniedz Kopienai indikatīvās programmas projektu, atbilstīgi un pamatojoties uz tās attīstības mērķiem un prioritātēm, kā noteikts VAS. Indikatīvās programmas projektā ietilpst:

a)

galvenā nozare, nozares vai jomas, uz kurām jākoncentrē atbalsts;

| b) | vispiemērotākie pasākumi un darbības mērķu un nolūku sasniegšanai galvenajā nozarē, nozarēs vai jomās; |
| --- | --- |

b)

vispiemērotākie pasākumi un darbības mērķu un nolūku sasniegšanai galvenajā nozarē, nozarēs vai jomās;

| c) | resursi, kas paredzēti programmām un projektiem ārpus galvenās(-ajām) nozares(-ēm), un/vai šo darbību plaši izklāsti, kā arī norāde par resursiem, kuri jāizvieto katram no šiem elementiem; |
| --- | --- |

c)

resursi, kas paredzēti programmām un projektiem ārpus galvenās(-ajām) nozares(-ēm), un/vai šo darbību plaši izklāsti, kā arī norāde par resursiem, kuri jāizvieto katram no šiem elementiem;

| d) | nevalstisko dalībnieku veidi, kas tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Ministru padomes noteiktajiem kritērijiem, resursi, kas piešķirti nevalstiskiem dalībniekiem, un atbalstāmo darbību veids, kam jābūt bezpeļņas darbībām; |
| --- | --- |

d)

nevalstisko dalībnieku veidi, kas tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Ministru padomes noteiktajiem kritērijiem, resursi, kas piešķirti nevalstiskiem dalībniekiem, un atbalstāmo darbību veids, kam jābūt bezpeļņas darbībām;

| e) | reģionālu programmu un projektu priekšlikumi; un |
| --- | --- |

e)

reģionālu programmu un projektu priekšlikumi; un

| f) | rezerve apdrošināšanai pret iespējamiem prasījumiem un, lai segtu izmaksu pieaugumus un neparedzētus izdevumus.”; |
| --- | --- |

f)

rezerve apdrošināšanai pret iespējamiem prasījumiem un, lai segtu izmaksu pieaugumus un neparedzētus izdevumus.”;

| ii) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “3. | Par indikatīvās programmas projektu notiek viedokļu apmaiņa starp attiecīgo ĀKK valsti un Kopienu. Indikatīvo programmu pieņem ar kopēju vienošanos starp Komisiju Kopienas vārdā un attiecīgo ĀKK valsti. Kad tā pieņemta, tā ir saistoša gan Kopienai, gan šai valstij. Šo indikatīvo programmu pievieno VAS, un tā ietver arī:






  a) | speciālas un skaidri noteiktas operācijas, īpaši tās, kuras var uzņemties pirms nākamās pārbaudes; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.

Par indikatīvās programmas projektu notiek viedokļu apmaiņa starp attiecīgo ĀKK valsti un Kopienu. Indikatīvo programmu pieņem ar kopēju vienošanos starp Komisiju Kopienas vārdā un attiecīgo ĀKK valsti. Kad tā pieņemta, tā ir saistoša gan Kopienai, gan šai valstij. Šo indikatīvo programmu pievieno VAS, un tā ietver arī:

a)

speciālas un skaidri noteiktas operācijas, īpaši tās, kuras var uzņemties pirms nākamās pārbaudes;

| b) | grafiku indikatīvās programmas īstenošanai un pārbaudei, ieskaitot saistības un resursu izmaksas, un |
| --- | --- |

b)

grafiku indikatīvās programmas īstenošanai un pārbaudei, ieskaitot saistības un resursu izmaksas, un

| c) | parametrus un kritērijus pārbaudēm.”; |
| --- | --- |

c)

parametrus un kritērijus pārbaudēm.”;

| iii) | pievieno šādu punktu:






  “5. | Ja kāda ĀKK valsts nonāk krīzes situācijā kara vai citāda konflikta rezultātā, vai ārkārtas apstākļos ar līdzīgām sekām, kas neļauj valsts kredītrīkotājam izpildīt savu pienākumu, Komisija var pati pārvaldīt attiecīgajai valstij paredzētos resursus saskaņā ar 3. pantu un izmantot tos īpašam atbalstam. Īpašais atbalsts var aptvert miera veidošanas politiku, konfliktu pārvaldību un atrisināšanu, pēckonflikta atbalstu, ieskaitot iestāžu izveides, saimnieciskās un sociālās attīstības darbības, sevišķi ņemot vērā visneaizsargātāko iedzīvotāju slāņu vajadzības. Komisijai un attiecīgajai ĀKK valstij ir jāatgriežas pie parastās īstenošanas un parastajām vadības procedūrām, kolīdz ir atjaunojusies kompetento iestāžu spēja vadīt sadarbību.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

pievieno šādu punktu:

“5.

Ja kāda ĀKK valsts nonāk krīzes situācijā kara vai citāda konflikta rezultātā, vai ārkārtas apstākļos ar līdzīgām sekām, kas neļauj valsts kredītrīkotājam izpildīt savu pienākumu, Komisija var pati pārvaldīt attiecīgajai valstij paredzētos resursus saskaņā ar 3. pantu un izmantot tos īpašam atbalstam. Īpašais atbalsts var aptvert miera veidošanas politiku, konfliktu pārvaldību un atrisināšanu, pēckonflikta atbalstu, ieskaitot iestāžu izveides, saimnieciskās un sociālās attīstības darbības, sevišķi ņemot vērā visneaizsargātāko iedzīvotāju slāņu vajadzības. Komisijai un attiecīgajai ĀKK valstij ir jāatgriežas pie parastās īstenošanas un parastajām vadības procedūrām, kolīdz ir atjaunojusies kompetento iestāžu spēja vadīt sadarbību.”;

| c) | 5. pantu groza šādi:






  i) | visā panta tekstā terminu “delegācijas vadītājs” aizstāj ar terminu “Komisija”; |
| --- | --- | --- |

c)

5. pantu groza šādi:

i)

visā panta tekstā terminu “delegācijas vadītājs” aizstāj ar terminu “Komisija”;

| ii) | 4. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | programmām un projektiem ārpus galvenās(-ajām) nozares(-ēm);” |
| --- | --- | --- |

ii)

4. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

programmām un projektiem ārpus galvenās(-ajām) nozares(-ēm);”

| iii) | 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7. | Pēc termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudes pabeigšanas Komisija Kopienas vārdā var pārskatīt resursu piešķīrumu, ņemot vērā attiecīgās ĀKK valsts pašreizējās vajadzības un darbības rezultātus.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.

Pēc termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudes pabeigšanas Komisija Kopienas vārdā var pārskatīt resursu piešķīrumu, ņemot vērā attiecīgās ĀKK valsts pašreizējās vajadzības un darbības rezultātus.”;

| d) | 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Reģionāla sadarbība ietver darbības, kas gūst labumu un ietver:






  a) | divas vai vairākas, vai visas ĀKK valstis, kā arī jaunattīstības valstis, kuras nav ĀKK, bet piedalās šajās darbībās; un/vai |
| --- | --- | --- | --- |

d)

6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Reģionāla sadarbība ietver darbības, kas gūst labumu un ietver:

a)

divas vai vairākas, vai visas ĀKK valstis, kā arī jaunattīstības valstis, kuras nav ĀKK, bet piedalās šajās darbībās; un/vai

| b) | reģionālu organizāciju, kuras locekļi ir vismaz divas ĀKK valstis, ieskaitot tādas, kurās ir locekļi, kas nav ĀKK valstis.”; |
| --- | --- |

b)

reģionālu organizāciju, kuras locekļi ir vismaz divas ĀKK valstis, ieskaitot tādas, kurās ir locekļi, kas nav ĀKK valstis.”;

| e) | 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  Resursu piešķiršana
  1.   Finanšu protokola aptvertā perioda sākumā katrs reģions saņem no Kopienas norādi par resursu apjomu, no kuriem tas var gūt labumu piecu gadu laikā. Indikatīvā resursu piešķiršana pamatojas uz vajadzību novērtējumu un progresu un izredzēm reģionālas sadarbības un integrācijas procesā. Lai panāktu atbilstošu mērogu un palielinātu efektivitāti, reģionāli un nacionāli fondi var sajaukties, lai finansētu reģionālu darbību ar atšķirīgu valsts komponentu.
  2.   Neskarot 11. panta noteikumus par pārbaudēm, Kopiena, ņemot vērā jaunas vajadzības vai izcilus rezultātus, piešķīrumu reģionam var palielināt.”; |
| --- | --- |

e)

9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Resursu piešķiršana

1.   Finanšu protokola aptvertā perioda sākumā katrs reģions saņem no Kopienas norādi par resursu apjomu, no kuriem tas var gūt labumu piecu gadu laikā. Indikatīvā resursu piešķiršana pamatojas uz vajadzību novērtējumu un progresu un izredzēm reģionālas sadarbības un integrācijas procesā. Lai panāktu atbilstošu mērogu un palielinātu efektivitāti, reģionāli un nacionāli fondi var sajaukties, lai finansētu reģionālu darbību ar atšķirīgu valsts komponentu.

2.   Neskarot 11. panta noteikumus par pārbaudēm, Kopiena, ņemot vērā jaunas vajadzības vai izcilus rezultātus, piešķīrumu reģionam var palielināt.”;

| f) | 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | programmas un projektus, kas dod iespēju sasniegt šos mērķus, ja tie ir skaidri noteikti, kā arī norādi par izvietojamiem resursiem katram no šiem elementiem un to īstenošanas grafiku.”; |
| --- | --- | --- |

f)

10. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

programmas un projektus, kas dod iespēju sasniegt šos mērķus, ja tie ir skaidri noteikti, kā arī norādi par izvietojamiem resursiem katram no šiem elementiem un to īstenošanas grafiku.”;

| g) | 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “12. pants
  Sadarbība ĀKK iekšienē
  1.   Finanšu protokola aptvertā perioda sākumā Kopiena norāda ĀKK Ministru padomei to līdzekļu daļu, kuri piešķirti reģionālai darbībai un kurus atliek darbībai, kas dod labumu daudzām vai visām ĀKK valstīm. Šīs darbības var pārsniegt ģeogrāfiskās atrašanās vietas jēdzienu.
  2.   Lai ņemtu vērā jaunas vajadzības ĀKK iekšējo darbību ietekmes palielināšanai, Kopiena var palielināt piešķīrumu sadarbībai ĀKK iekšienē.”; |
| --- | --- |

g)

12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

Sadarbība ĀKK iekšienē

1.   Finanšu protokola aptvertā perioda sākumā Kopiena norāda ĀKK Ministru padomei to līdzekļu daļu, kuri piešķirti reģionālai darbībai un kurus atliek darbībai, kas dod labumu daudzām vai visām ĀKK valstīm. Šīs darbības var pārsniegt ģeogrāfiskās atrašanās vietas jēdzienu.

2.   Lai ņemtu vērā jaunas vajadzības ĀKK iekšējo darbību ietekmes palielināšanai, Kopiena var palielināt piešķīrumu sadarbībai ĀKK iekšienē.”;

| h) | 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “13. pants
  Finansējuma pieprasījumi
  1.   Reģionālu programmu finansējuma pieprasījumus iesniedz:






  a) | pienācīgi pilnvarota reģionāla iestāde vai organizācija, vai |
| --- | --- | --- |

h)

13. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“13. pants

Finansējuma pieprasījumi

1.   Reģionālu programmu finansējuma pieprasījumus iesniedz:

a)

pienācīgi pilnvarota reģionāla iestāde vai organizācija, vai

| b) | attiecīgi pilnvarota apakšreģionāla iestāde vai organizācija vai ĀKK valsts attiecīgajā reģionā plānošanas posmā ar nosacījumu, ka darbība ir norādīta RIP. |
| --- | --- |

b)

attiecīgi pilnvarota apakšreģionāla iestāde vai organizācija vai ĀKK valsts attiecīgajā reģionā plānošanas posmā ar nosacījumu, ka darbība ir norādīta RIP.

2.   Iekšējo ĀKK programmu finansējuma pieprasījumus iesniedz:

| a) | vismaz 3 pilnvarotas reģionālas iestādes vai organizācijas, kas pieder dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem, vai vismaz divas ĀKK valstis no katra no trim reģioniem; vai |
| --- | --- |

a)

vismaz 3 pilnvarotas reģionālas iestādes vai organizācijas, kas pieder dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem, vai vismaz divas ĀKK valstis no katra no trim reģioniem; vai

| b) | ĀKK Ministru padome vai ĀKK Vēstnieku komiteja; vai |
| --- | --- |

b)

ĀKK Ministru padome vai ĀKK Vēstnieku komiteja; vai

| c) | starptautiskas organizācijas, kas veic darbību, kura sekmē reģionālas sadarbības un integrācijas mērķus, kā Āfrikas Savienība, pēc ĀKK Vēstnieku komitejas iepriekšēja apstiprinājuma.”; |
| --- | --- |

c)

starptautiskas organizācijas, kas veic darbību, kura sekmē reģionālas sadarbības un integrācijas mērķus, kā Āfrikas Savienība, pēc ĀKK Vēstnieku komitejas iepriekšēja apstiprinājuma.”;

| i) | 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “14. pants
  Īstenošanas procedūras
  1.   [svītrots]
  2.   [svītrots]
  3.   Ņemot vērā reģionālas sadarbības, ieskaitot sadarbību ĀKK iekšienē, mērķus un raksturīgās iezīmes, šajā jomā veikto darbību reglamentē procedūras, kas attiecīgā gadījumā noteiktas attīstības finansiālai sadarbībai.
  4.   Jo īpaši, ievērojot 5. un 6. punktu, katrai reģionālajai programmai vai projektam, ko finansē no Fonda, izstrādā:






  a) | vai nu finansēšanas līgumu starp Komisiju un 13. pantā minētajām iestādēm saskaņā ar 17. pantu; tādā gadījumā attiecīgā iestāde ieceļ reģionālo kredītrīkotāju, kura pienākumi ar attiecīgām izmaiņām atbilst valsts kredītrīkotāja pienākumiem; |
| --- | --- | --- |

i)

14. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“14. pants

Īstenošanas procedūras

1.   [svītrots]

2.   [svītrots]

3.   Ņemot vērā reģionālas sadarbības, ieskaitot sadarbību ĀKK iekšienē, mērķus un raksturīgās iezīmes, šajā jomā veikto darbību reglamentē procedūras, kas attiecīgā gadījumā noteiktas attīstības finansiālai sadarbībai.

4.   Jo īpaši, ievērojot 5. un 6. punktu, katrai reģionālajai programmai vai projektam, ko finansē no Fonda, izstrādā:

a)

vai nu finansēšanas līgumu starp Komisiju un 13. pantā minētajām iestādēm saskaņā ar 17. pantu; tādā gadījumā attiecīgā iestāde ieceļ reģionālo kredītrīkotāju, kura pienākumi ar attiecīgām izmaiņām atbilst valsts kredītrīkotāja pienākumiem;

| b) | vai dotācijas līgumu, kā noteikts 19.a pantā, ko noslēdz starp Komisiju un 13. pantā minētajām iestādēm atkarībā no pasākuma rakstura un kur attiecīgā iestāde, kas nav ĀKK valsts, atbild par programmas vai projekta īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

vai dotācijas līgumu, kā noteikts 19.a pantā, ko noslēdz starp Komisiju un 13. pantā minētajām iestādēm atkarībā no pasākuma rakstura un kur attiecīgā iestāde, kas nav ĀKK valsts, atbild par programmas vai projekta īstenošanu.

5.   Par programmām un projektiem, ko finansē no Fonda un par ko starptautiskas organizācijas ir iesniegušas finansēšanas lūgumus saskaņā ar 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu, noslēdz dotācijas līgumu.

6.   No Fonda finansētās programmas un projektus, par ko finansējuma lūgumus iesniegusi ĀKK Ministru padome vai Vēstnieku komiteja, īsteno vai nu ĀKK grupas sekretariāts — tādā gadījumā tiek noslēgts finansēšanas līgums starp Komisiju un Sekretariātu saskaņā ar 17. pantu — vai Komisija atkarībā no darbības rakstura.”;

| j) | 3. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

  “NOVĒRTĒŠANA UN FINANSĒŠANA”; |
| --- | --- |

j)

3. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“NOVĒRTĒŠANA UN FINANSĒŠANA”;

| k) | 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “15. pants
  Programmu un projektu noteikšana, sagatavošana un novērtēšana
  1.   Programmas un projekti, ko ir iesniegusi attiecīgā ĀKK valsts, ir pakļauti kopīgam novērtējumam. ĀKK-EK Attīstības finansiālās sadarbības komiteja izstrādā vispārīgas pamatnostādnes un kritērijus programmu un projektu novērtēšanai. Šīs programmas un projekti parasti ir daudzgadu, un tās var aptvert plašu klāstu ierobežota apmēra darbību kādā konkrētā jomā.
  2.   Programmu vai projektu dokumentācijai, kas sagatavota un iesniegta finansējumam, jāietver visa informācija, kas nepieciešama programmu vai projektu novērtēšanai, vai, ja šīs programmas un projekti nav pilnīgi definēti, jāsniedz plaši izklāsti, kas nepieciešami to novērtēšanai.
  3.   Programmu un projektu novērtēšanā pienācīgi ievēro nacionālos cilvēkresursu ierobežojumus un nodrošina stratēģiju, kas ir izdevīga šo resursu veicināšanai. Tajā ņem vērā arī katras ĀKK valsts īpašās iezīmes un ierobežojumus.
  4.   Programmas un projektus, kas jāīsteno nevalstiskiem dalībniekiem, kuri uz to ir tiesīgi saskaņā ar šo Nolīgumu, var novērtēt Komisija viena pati un dot pamatu dotāciju līgumu izveidei starp Komisiju un nevalstiskajiem dalībniekiem saskaņā ar 19.a pantu. Šī novērtēšana atbilst 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam attiecībā uz dalībnieku veidiem, viņu tiesīgumu un atbalstāmās darbības veidu. Komisija ar delegācijas vadītāja starpniecību informē valsts kredītrīkotāju par šādām piešķirtām dotācijām.”; |
| --- | --- |

k)

15. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“15. pants

Programmu un projektu noteikšana, sagatavošana un novērtēšana

1.   Programmas un projekti, ko ir iesniegusi attiecīgā ĀKK valsts, ir pakļauti kopīgam novērtējumam. ĀKK-EK Attīstības finansiālās sadarbības komiteja izstrādā vispārīgas pamatnostādnes un kritērijus programmu un projektu novērtēšanai. Šīs programmas un projekti parasti ir daudzgadu, un tās var aptvert plašu klāstu ierobežota apmēra darbību kādā konkrētā jomā.

2.   Programmu vai projektu dokumentācijai, kas sagatavota un iesniegta finansējumam, jāietver visa informācija, kas nepieciešama programmu vai projektu novērtēšanai, vai, ja šīs programmas un projekti nav pilnīgi definēti, jāsniedz plaši izklāsti, kas nepieciešami to novērtēšanai.

3.   Programmu un projektu novērtēšanā pienācīgi ievēro nacionālos cilvēkresursu ierobežojumus un nodrošina stratēģiju, kas ir izdevīga šo resursu veicināšanai. Tajā ņem vērā arī katras ĀKK valsts īpašās iezīmes un ierobežojumus.

4.   Programmas un projektus, kas jāīsteno nevalstiskiem dalībniekiem, kuri uz to ir tiesīgi saskaņā ar šo Nolīgumu, var novērtēt Komisija viena pati un dot pamatu dotāciju līgumu izveidei starp Komisiju un nevalstiskajiem dalībniekiem saskaņā ar 19.a pantu. Šī novērtēšana atbilst 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam attiecībā uz dalībnieku veidiem, viņu tiesīgumu un atbalstāmās darbības veidu. Komisija ar delegācijas vadītāja starpniecību informē valsts kredītrīkotāju par šādām piešķirtām dotācijām.”;

| l) | 16. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “16. pants
  Priekšlikums un lēmums par finansējumu
  1.   Novērtēšanas secinājumus apkopo finansējuma priekšlikumā, kura galīgo redakciju sastāda Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgo ĀKK valsti.
  2.   [svītrots]
  3.   [svītrots]
  4.   Komisija, rīkodamās Kopienas vārdā, paziņo savu lēmumu par finansējumu attiecīgajai ĀKK valstij 90 dienās pēc finansējuma priekšlikuma galīgās redakcijas pabeigšanas datuma.
  5.   Ja Komisija Kopienas vārdā nepieņem finansējuma priekšlikumu, attiecīgo ĀKK valsti nekavējoties informē par šā lēmuma iemesliem. Tādā gadījumā attiecīgās ĀKK valsts pārstāvji 60 dienās pēc tam var pieprasīt:






  a) | lai šo jautājumu nodotu izskatīšanai ĀKK-EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejai, kas izveidota saskaņā ar šo Nolīgumu; vai |
| --- | --- | --- |

l)

16. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“16. pants

Priekšlikums un lēmums par finansējumu

1.   Novērtēšanas secinājumus apkopo finansējuma priekšlikumā, kura galīgo redakciju sastāda Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgo ĀKK valsti.

2.   [svītrots]

3.   [svītrots]

4.   Komisija, rīkodamās Kopienas vārdā, paziņo savu lēmumu par finansējumu attiecīgajai ĀKK valstij 90 dienās pēc finansējuma priekšlikuma galīgās redakcijas pabeigšanas datuma.

5.   Ja Komisija Kopienas vārdā nepieņem finansējuma priekšlikumu, attiecīgo ĀKK valsti nekavējoties informē par šā lēmuma iemesliem. Tādā gadījumā attiecīgās ĀKK valsts pārstāvji 60 dienās pēc tam var pieprasīt:

a)

lai šo jautājumu nodotu izskatīšanai ĀKK-EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejai, kas izveidota saskaņā ar šo Nolīgumu; vai

| b) | lai tos uzklausa Kopienas pārstāvji. |
| --- | --- |

b)

lai tos uzklausa Kopienas pārstāvji.

6.   Pēc šīs uzklausīšanas Komisija Kopienas vārdā pieņem galīgo lēmumu par finansējuma priekšlikuma pieņemšanu vai noraidīšanu. Pirms lēmuma pieņemšanas attiecīgā ĀKK valsts var nosūtīt Komisijai jebkurus faktus, kas var šķist nepieciešami, lai papildinātu tai pieejamo informāciju.”;

| m) | 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “17. pants
  Finansēšanas līgums
  1.   Izņemot, ja šajā Nolīgumā ir paredzēts citādi, jebkurai programmai vai projektam, ko finansē no Fonda, sastāda finansēšanas līgumu starp Komisiju un attiecīgo ĀKK valsti.
  2.   Finansēšanas līgumu sastāda starp Komisiju un attiecīgo ĀKK valsti 60 dienās pēc Komisijas Kopienas vārdā pieņemtā lēmuma. Finansēšanas līgumā:






  a) | īpaši nosaka informāciju par Kopienas finanšu ieguldījumu un finansēšanas kārtību un noteikumiem, vispārīgiem un īpašiem noteikumiem par attiecīgo programmu vai projektu; un |
| --- | --- | --- |

m)

17. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“17. pants

Finansēšanas līgums

1.   Izņemot, ja šajā Nolīgumā ir paredzēts citādi, jebkurai programmai vai projektam, ko finansē no Fonda, sastāda finansēšanas līgumu starp Komisiju un attiecīgo ĀKK valsti.

2.   Finansēšanas līgumu sastāda starp Komisiju un attiecīgo ĀKK valsti 60 dienās pēc Komisijas Kopienas vārdā pieņemtā lēmuma. Finansēšanas līgumā:

a)

īpaši nosaka informāciju par Kopienas finanšu ieguldījumu un finansēšanas kārtību un noteikumiem, vispārīgiem un īpašiem noteikumiem par attiecīgo programmu vai projektu; un

| b) | atbilstoši paredz apropriācijas, lai segtu izmaksu pieaugumus un neparedzētus izdevumus. |
| --- | --- |

b)

atbilstoši paredz apropriācijas, lai segtu izmaksu pieaugumus un neparedzētus izdevumus.

3.   Jebkuru neparedzētu atlikumu, kas palicis pēc programmas vai projekta kontu slēgšanas, uzkrāj attiecīgajai(—ām) ĀKK valstij(—īm).”;

| n) | 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “18. pants
  Izmaksu pārsniegumi
  1.   Ja izrādās, ka, iespējams, ir risks, ka radīsies izmaksu pārsniegumi virs finansēšanas līgumā paredzētā finansējuma, valsts kredītrīkotājs paziņo Komisijai un lūdz tās iepriekšēju apstiprinājumu pasākumiem, kurus valsts kredītrīkotājs plāno veikt, lai segtu šos izmaksu pārsniegumus, samazinot programmas vai projekta mērogu vai izmantojot valsts vai citus ārpuskopienas resursus.
  2.   Ja nav iespējams samazināt programmas vai projekta apmēru vai segt pārsniegumus ar citiem resursiem, Komisija, rīkodamās Kopienas vārdā, var, balstoties uz pamatotu valsts kredītrīkotāja lūgumu, pieņemt papildu finansēšanas lēmumu attiecībā uz resursiem no nacionālās indikatīvās programmas.”; |
| --- | --- |

n)

18. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“18. pants

Izmaksu pārsniegumi

1.   Ja izrādās, ka, iespējams, ir risks, ka radīsies izmaksu pārsniegumi virs finansēšanas līgumā paredzētā finansējuma, valsts kredītrīkotājs paziņo Komisijai un lūdz tās iepriekšēju apstiprinājumu pasākumiem, kurus valsts kredītrīkotājs plāno veikt, lai segtu šos izmaksu pārsniegumus, samazinot programmas vai projekta mērogu vai izmantojot valsts vai citus ārpuskopienas resursus.

2.   Ja nav iespējams samazināt programmas vai projekta apmēru vai segt pārsniegumus ar citiem resursiem, Komisija, rīkodamās Kopienas vārdā, var, balstoties uz pamatotu valsts kredītrīkotāja lūgumu, pieņemt papildu finansēšanas lēmumu attiecībā uz resursiem no nacionālās indikatīvās programmas.”;

| o) | 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “19. pants
  Retrospektīva finansēšana
  1.   Lai nodrošinātu projekta agru uzsākšanu, izvairītos no nesaskaņām starp secīgiem projektiem un novērstu kavējumus, ĀKK valstis, pabeidzot projekta novērtēšanu, vai pirms lēmuma par finansējumu pieņemšanas var iepriekš finansēt darbību, kas saistīta ar programmu uzsākšanu, iepriekšēju vai sezonas darbu, iekārtu pasūtījumiem ar ilgu piegādes sagatavošanas laiku, kā arī dažām esošām operācijām. Šiem izdevumiem jāatbilst Nolīgumā paredzētajām procedūrām.
  2.   Visus 1. punktā minētos izdevumus norāda priekšlikumā par finansējumu, un tie neskar lēmumu par finansēšanu, ko pieņēmusi Komisija Kopienas vārdā.
  3.   ĀKK valsts izdevumus, pildot šo noteikumu, finansē retrospektīvi saskaņā ar programmu vai projektu, ja tiek noslēgts finansēšanas līgums.”; |
| --- | --- |

o)

19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

Retrospektīva finansēšana

1.   Lai nodrošinātu projekta agru uzsākšanu, izvairītos no nesaskaņām starp secīgiem projektiem un novērstu kavējumus, ĀKK valstis, pabeidzot projekta novērtēšanu, vai pirms lēmuma par finansējumu pieņemšanas var iepriekš finansēt darbību, kas saistīta ar programmu uzsākšanu, iepriekšēju vai sezonas darbu, iekārtu pasūtījumiem ar ilgu piegādes sagatavošanas laiku, kā arī dažām esošām operācijām. Šiem izdevumiem jāatbilst Nolīgumā paredzētajām procedūrām.

2.   Visus 1. punktā minētos izdevumus norāda priekšlikumā par finansējumu, un tie neskar lēmumu par finansēšanu, ko pieņēmusi Komisija Kopienas vārdā.

3.   ĀKK valsts izdevumus, pildot šo noteikumu, finansē retrospektīvi saskaņā ar programmu vai projektu, ja tiek noslēgts finansēšanas līgums.”;

| p) | 4. nodaļas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:
  “ĪSTENOŠANA”; |
| --- | --- |

p)

4. nodaļas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

“ĪSTENOŠANA”;

| q) | iekļauj šādus pantus:
  “19.a pants
  Īstenošanas pasākumi
  1.   No Fonda finansējamo programmu un projektu īstenošana gadījumos, kad finansiālā izpilde ir Komisijas pienākums, izpaužas galvenokārt šādi:






  a) | iepirkuma līgumu piešķiršana; |
| --- | --- | --- |

q)

iekļauj šādus pantus:

“19.a pants

Īstenošanas pasākumi

1.   No Fonda finansējamo programmu un projektu īstenošana gadījumos, kad finansiālā izpilde ir Komisijas pienākums, izpaužas galvenokārt šādi:

a)

iepirkuma līgumu piešķiršana;

| b) | dotāciju piešķiršana; |
| --- | --- |

b)

dotāciju piešķiršana;

| c) | izpilde tiešā kontrolē; |
| --- | --- |

c)

izpilde tiešā kontrolē;

| d) | tiešie maksājumi kā budžeta palīdzība, atbalsts nozaru programmām, parāda atvieglošana un atbalsts, kas sedz eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstības. |
| --- | --- |

d)

tiešie maksājumi kā budžeta palīdzība, atbalsts nozaru programmām, parāda atvieglošana un atbalsts, kas sedz eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstības.

2.   Iepirkuma līgumi ir līgumi, kurus noslēdz finansiālās interesēs rakstveidā, lai par samaksu iegūtu tiesības piegādāt kustamus vai nekustamus aktīvus, veikt būvdarbus vai sniegt pakalpojumus.

3.   Šajā pielikumā dotācijas ir tiešas finansiālas iemaksas, ko piešķir ziedojuma veidā, lai finansētu:

| a) | vai nu pasākumu, kurš domāts, lai palīdzētu sasniegt kādu šā Nolīguma mērķi vai saskaņā ar šo Nolīgumu pieņemtas programmas vai projekta mērķi; vai |
| --- | --- |

a)

vai nu pasākumu, kurš domāts, lai palīdzētu sasniegt kādu šā Nolīguma mērķi vai saskaņā ar šo Nolīgumu pieņemtas programmas vai projekta mērķi; vai

| b) | tādas iestādes darbību, kas cenšas sasniegt šādu mērķi. |
| --- | --- |

b)

tādas iestādes darbību, kas cenšas sasniegt šādu mērķi.

Par tām slēdz rakstisku līgumu.

19.b pants

Konkursa procedūra ar apturēšanas klauzulu

Lai nodrošinātu agrīnu projektu darbības uzsākšanu, ĀKK valstis var visos attiecīgi pamatotos gadījumos, saskaņojot ar Komisiju, izsludināt uzaicinājumus uz konkursu uz visu veidu līgumiem ar apturēšanas klauzulu, tiklīdz ir pabeigta projekta izvērtēšana, bet vēl nav pieņemts lēmums par finansēšanu. Šādam noteikumam ir jābūt minētam finansēšanas priekšlikumā.”;

| r) | 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “20. pants
  Tiesības
  Izņemot gadījumus, kad ir piešķirts izņēmums saskaņā ar 22. pantu, un neskarot 26. pantu:






  1) | piedalīties procedūrās publiskā iepirkuma līgumu vai no Fonda finansētu dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona no ĀKK valstīm un Eiropas Kopienas dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

r)

20. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“20. pants

Tiesības

Izņemot gadījumus, kad ir piešķirts izņēmums saskaņā ar 22. pantu, un neskarot 26. pantu:

1)

piedalīties procedūrās publiskā iepirkuma līgumu vai no Fonda finansētu dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona no ĀKK valstīm un Eiropas Kopienas dalībvalstīm;

| 2) | piegādēm un materiāliem, kas iegādāti pēc līguma, kuru finansē no Fonda, jābūt ar izcelsmi valstī, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu. Šajā sakarā jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīcija vērtējama sakarā ar attiecīgiem starptautiskiem līgumiem, un piegādes ar izcelsmi Kopienā aptver piegādes ar izcelsmi aizjūras zemēs un teritorijās; |
| --- | --- |

2)

piegādēm un materiāliem, kas iegādāti pēc līguma, kuru finansē no Fonda, jābūt ar izcelsmi valstī, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu. Šajā sakarā jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīcija vērtējama sakarā ar attiecīgiem starptautiskiem līgumiem, un piegādes ar izcelsmi Kopienā aptver piegādes ar izcelsmi aizjūras zemēs un teritorijās;

| 3) | piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai no Fonda finansētu dotāciju piešķiršanai var starptautiskas organizācijas; |
| --- | --- |

3)

piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai no Fonda finansētu dotāciju piešķiršanai var starptautiskas organizācijas;

| 4) | kad Fonds finansē kādu darbību, ko īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu, un ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar organizācijas noteikumiem, rūpējoties par to, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem donoriem. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi; |
| --- | --- |

4)

kad Fonds finansē kādu darbību, ko īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu, un ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar organizācijas noteikumiem, rūpējoties par to, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem donoriem. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi;

| 5) | kad Fonds finansē kādu darbību, ko īsteno kā daļu no reģionālas iniciatīvas, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu, un ikviena fiziska vai juridiska persona no valsts, kura piedalās attiecīgajā iniciatīvā. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi; |
| --- | --- |

5)

kad Fonds finansē kādu darbību, ko īsteno kā daļu no reģionālas iniciatīvas, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu, un ikviena fiziska vai juridiska persona no valsts, kura piedalās attiecīgajā iniciatīvā. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi;

| 6) | kad Fonds finansē kādu darbību, kurai ir trešās valsts līdzfinansējums, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu, un ikviena persona, kas ir tiesīga pēc iepriekš minētās trešās valsts likumiem. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi.”; |
| --- | --- |

6)

kad Fonds finansē kādu darbību, kurai ir trešās valsts līdzfinansējums, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. punktu, un ikviena persona, kas ir tiesīga pēc iepriekš minētās trešās valsts likumiem. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi.”;

| s) | 22. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “22. pants
  Atkāpes
  1.   Ārkārtējos, attiecīgi pamatotos apstākļos fiziskām vai juridiskām personām no trešām valstīm, kas nav tiesīgas saskaņā ar 20. pantu, var atļaut piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai no Fonda finansētu dotāciju piešķiršanai pēc attiecīgo ĀKK valstu pamatota lūguma. Attiecīgās ĀKK valstis katrā gadījumā sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai lemtu par šo atkāpi, pievēršot īpašu uzmanību:






  a) | attiecīgās ĀKK valsts ģeogrāfiskajai atrašanās vietai; |
| --- | --- | --- |

s)

22. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“22. pants

Atkāpes

1.   Ārkārtējos, attiecīgi pamatotos apstākļos fiziskām vai juridiskām personām no trešām valstīm, kas nav tiesīgas saskaņā ar 20. pantu, var atļaut piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai no Fonda finansētu dotāciju piešķiršanai pēc attiecīgo ĀKK valstu pamatota lūguma. Attiecīgās ĀKK valstis katrā gadījumā sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai lemtu par šo atkāpi, pievēršot īpašu uzmanību:

a)

attiecīgās ĀKK valsts ģeogrāfiskajai atrašanās vietai;

| b) | dalībvalstu un ĀKK valstu darbuzņēmēju, piegādātāju un konsultantu konkurētspējai; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu un ĀKK valstu darbuzņēmēju, piegādātāju un konsultantu konkurētspējai;

| c) | nepieciešamībai izvairīties no pārmērīgiem līguma izpildes izmaksu pieaugumiem; |
| --- | --- |

c)

nepieciešamībai izvairīties no pārmērīgiem līguma izpildes izmaksu pieaugumiem;

| d) | transportēšanas grūtībām vai kavējumiem sakarā ar piegādes laikiem vai citām līdzīgām problēmām; |
| --- | --- |

d)

transportēšanas grūtībām vai kavējumiem sakarā ar piegādes laikiem vai citām līdzīgām problēmām;

| e) | lietderīgāko un vietējiem apstākļiem piemērotāko tehnoloģiju; |
| --- | --- |

e)

lietderīgāko un vietējiem apstākļiem piemērotāko tehnoloģiju;

| f) | ārkārtējas steidzamības gadījumiem; |
| --- | --- |

f)

ārkārtējas steidzamības gadījumiem;

| g) | produktu un pakalpojumu pieejamībai attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

g)

produktu un pakalpojumu pieejamībai attiecīgajos tirgos.

2.   Projektiem, kurus finansē no ieguldījumu mehānisma, piemēro Bankas iepirkuma noteikumus.”;

| t) | 24. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “24. pants
  Tiešā kontrole
  1.   Tiešas kontroles gadījumā programmas un projektus īsteno ar attiecīgās(—o) ĀKK valsts(—u) valsts vai daļēju valsts aģentūru vai departamentu starpniecību vai juridiskā persona, kas atbildīga par operācijas izpildi.
  2.   Kopiena sedz iesaistītā departamenta izmaksas, sniedzot iekārtas un/vai materiālus, kuru tam nav, un/vai resursus, lai tas varētu iegūt papildu nepieciešamo personālu kā ekspertus no attiecīgajām ĀKK valstīm vai citām ĀKK valstīm. Kopienas līdzdalība sedz tikai izmaksas, kas radušās papildu pasākumu rezultātā, un pagaidu izdevumus saistībā ar izpildi, kas nepārsniedz attiecīgā projekta prasības.
  3.   Operāciju tiešā kontrolē īstenošanas programmu tāmēm jāatbilst Kopienas noteikumiem, procedūrām un Komisijas noteiktajiem standartdokumentiem, kas ir piemērojami programmu tāmju apstiprināšanas brīdī.”; |
| --- | --- |

t)

24. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“24. pants

Tiešā kontrole

1.   Tiešas kontroles gadījumā programmas un projektus īsteno ar attiecīgās(—o) ĀKK valsts(—u) valsts vai daļēju valsts aģentūru vai departamentu starpniecību vai juridiskā persona, kas atbildīga par operācijas izpildi.

2.   Kopiena sedz iesaistītā departamenta izmaksas, sniedzot iekārtas un/vai materiālus, kuru tam nav, un/vai resursus, lai tas varētu iegūt papildu nepieciešamo personālu kā ekspertus no attiecīgajām ĀKK valstīm vai citām ĀKK valstīm. Kopienas līdzdalība sedz tikai izmaksas, kas radušās papildu pasākumu rezultātā, un pagaidu izdevumus saistībā ar izpildi, kas nepārsniedz attiecīgā projekta prasības.

3.   Operāciju tiešā kontrolē īstenošanas programmu tāmēm jāatbilst Kopienas noteikumiem, procedūrām un Komisijas noteiktajiem standartdokumentiem, kas ir piemērojami programmu tāmju apstiprināšanas brīdī.”;

| u) | 26. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “26. pants
  Atvieglojumi
  1.   Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu ĀKK valstu fizisko un juridisko personu visplašāko līdzdalību līgumsaistību izpildē, kurus finansē fonds, lai atļautu šo valstu fizisko resursu un cilvēkresursu optimizāciju. Šim nolūkam:






  a) | darbu līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 5 000 000, ĀKK valstu pretendenti ar nosacījumu, ka vismaz vienas ceturtās daļas kapitāla akciju un vadības personāla izcelsme ir vienā vai vairākās ĀKK valstīs, piešķir 10 % cenas atvieglojumu, ja salīdzina vienāda ekonomiska, tehniska un administratīva rakstura piedāvājumus; |
| --- | --- | --- |

u)

26. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“26. pants

Atvieglojumi

1.   Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu ĀKK valstu fizisko un juridisko personu visplašāko līdzdalību līgumsaistību izpildē, kurus finansē fonds, lai atļautu šo valstu fizisko resursu un cilvēkresursu optimizāciju. Šim nolūkam:

a)

darbu līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 5 000 000, ĀKK valstu pretendenti ar nosacījumu, ka vismaz vienas ceturtās daļas kapitāla akciju un vadības personāla izcelsme ir vienā vai vairākās ĀKK valstīs, piešķir 10 % cenas atvieglojumu, ja salīdzina vienāda ekonomiska, tehniska un administratīva rakstura piedāvājumus;

| b) | pakalpojumu līgumiem neatkarīgi no piegāžu vērtības ĀKK valstu pretendentiem, kuri piedāvā ĀKK izcelsmes piegādes vismaz 50 % apmērā no līguma vērtības, piešķir 15 % cenas atvieglojumu, ja salīdzina vienāda ekonomiska, tehniska un administratīva rakstura piedāvājumus; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumu līgumiem neatkarīgi no piegāžu vērtības ĀKK valstu pretendentiem, kuri piedāvā ĀKK izcelsmes piegādes vismaz 50 % apmērā no līguma vērtības, piešķir 15 % cenas atvieglojumu, ja salīdzina vienāda ekonomiska, tehniska un administratīva rakstura piedāvājumus;

| c) | attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, salīdzinot vienādas ekonomiskās un tehniskās kvalitātes piedāvājumus, priekšroka tiek dota:






  i) | ekspertiem, iestādēm vai konsultāciju uzņēmumiem vai firmām no ĀKK valstīm ar vajadzīgo kompetenci; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, salīdzinot vienādas ekonomiskās un tehniskās kvalitātes piedāvājumus, priekšroka tiek dota:

i)

ekspertiem, iestādēm vai konsultāciju uzņēmumiem vai firmām no ĀKK valstīm ar vajadzīgo kompetenci;

| ii) | piedāvājumiem, kurus iesniegusi ĀKK firma konsorcijā ar Eiropas partneriem; un |
| --- | --- |

ii)

piedāvājumiem, kurus iesniegusi ĀKK firma konsorcijā ar Eiropas partneriem; un

| iii) | piedāvājumiem, kurus iesnieguši Eiropas pretendenti ar ĀKK apakšuzņēmējiem vai ekspertiem; |
| --- | --- |

iii)

piedāvājumiem, kurus iesnieguši Eiropas pretendenti ar ĀKK apakšuzņēmējiem vai ekspertiem;

| d) | ja paredzēti apakšuzņēmuma līgumi, sekmīgais pretendents dod priekšroku ĀKK valstu fiziskām personām, uzņēmumiem un firmām, kas spēj izpildīt nepieciešamās līgumsaistības ar līdzīgiem noteikumiem; un |
| --- | --- |

d)

ja paredzēti apakšuzņēmuma līgumi, sekmīgais pretendents dod priekšroku ĀKK valstu fiziskām personām, uzņēmumiem un firmām, kas spēj izpildīt nepieciešamās līgumsaistības ar līdzīgiem noteikumiem; un

| e) | ĀKK valsts konkursa uzaicinājumā potenciālajiem pretendentiem var piedāvāt citu ĀKK valstu uzņēmumu vai firmu vai nacionālo ekspertu vai konsultantu palīdzību, kas izvēlēti ar savstarpēju vienošanos. Šāda sadarbība var notikt kopuzņēmuma, apakšlīguma vai praktikantu stažēšanās veidā. |
| --- | --- |

e)

ĀKK valsts konkursa uzaicinājumā potenciālajiem pretendentiem var piedāvāt citu ĀKK valstu uzņēmumu vai firmu vai nacionālo ekspertu vai konsultantu palīdzību, kas izvēlēti ar savstarpēju vienošanos. Šāda sadarbība var notikt kopuzņēmuma, apakšlīguma vai praktikantu stažēšanās veidā.

2.   Ja divus pretendentus atzīst par līdzvērtīgiem, pamatojoties uz iepriekšminētajiem kritērijiem, priekšroka tiek dota:

| a) | ĀKK valsts pretendentam; vai |
| --- | --- |

a)

ĀKK valsts pretendentam; vai

| b) | ja šāds piedāvājums nav gaidāms, pretendentam, kurš:






  i) | ļauj vislabākajā iespējamā veidā izlietot ĀKK valstu fiziskos resursus un cilvēkresursus; |
| --- | --- | --- |

b)

ja šāds piedāvājums nav gaidāms, pretendentam, kurš:

i)

ļauj vislabākajā iespējamā veidā izlietot ĀKK valstu fiziskos resursus un cilvēkresursus;

| ii) | piedāvā vislielākās apakšuzņēmuma līgumu iespējas ĀKK uzņēmumiem vai fiziskām personām; vai |
| --- | --- |

ii)

piedāvā vislielākās apakšuzņēmuma līgumu iespējas ĀKK uzņēmumiem vai fiziskām personām; vai

| iii) | ir ĀKK valstu un Kopienas fizisko personu un uzņēmumu konsorcijs.”; |
| --- | --- |

iii)

ir ĀKK valstu un Kopienas fizisko personu un uzņēmumu konsorcijs.”;

| v) | 6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “FONDA LĪDZEKĻU VADĪBA UN IZPILDES AĢENTI”; |
| --- | --- |

v)

6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“FONDA LĪDZEKĻU VADĪBA UN IZPILDES AĢENTI”;

| w) | 34. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “34. pants
  Komisija
  1.   Komisija uzņemas ar Fonda līdzekļiem veicamo darbību finansiālo izpildi, izņemot ieguldījumu mehānismu un procentu likmju subsidēšanu, izmantojot šādas galvenās vadības metodes:






  a) | centralizēta vadība; |
| --- | --- | --- |

w)

34. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“34. pants

Komisija

1.   Komisija uzņemas ar Fonda līdzekļiem veicamo darbību finansiālo izpildi, izņemot ieguldījumu mehānismu un procentu likmju subsidēšanu, izmantojot šādas galvenās vadības metodes:

a)

centralizēta vadība;

| b) | decentralizēta vadība. |
| --- | --- |

b)

decentralizēta vadība.

2.   Komisijas īstenotā Fonda līdzekļu finansiālā izpilde parasti notiek decentralizēti.

Tādā gadījumā izpildes pienākumus pilda ĀKK valstis saskaņā ar 35. pantu.

3.   Lai veiktu Fonda resursu finansiālo izpildi, Komisija deleģē izpildes pilnvaras Komisijas struktūrvienībām. Komisija informē ĀKK valstis un Attīstības finansiālo komiteju (DFC) par uzdevumu deleģēšanu.”;

| x) | 35. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “35. pants
  Valsts kredītrīkotājs
  1.   Katras ĀKK valsts valdība ieceļ valsts kredītrīkotāju, kas to pārstāv visās no Komisijas un Bankas pārvaldītā fonda līdzekļiem finansētās darbībās. Valsts kredītrīkotājs ieceļ vienu vai vairākus valsts kredītrīkotāja vietniekus, kas viņu atvietotu, ja viņš nebūtu spējīgs pildīt savus pienākumus, un par šo iecelšanu dara zināmu Komisijai. Ja nosacījumi par institucionālajām spējām un pareizu finanšu vadību ir izpildīti, valsts kredītrīkotājs var savas attiecīgo programmu un projektu īstenošanas funkcijas deleģēt atbildīgajai struktūrai viņa valsts administrācijā. Valsts kredītrīkotājs informē Komisiju par tādu deleģēšanu.
  Ja Komisijai kļūst zināms par Fonda resursu vadības procedūru īstenošanas problēmām, tā veic pārrunas ar valsts kredītrīkotāju, lai stāvokli izlabotu, un nepieciešamības gadījumā nosaka attiecīgus pasākumus.
  Valsts kredītrīkotājs ir finansiāli atbildīgs tikai par viņam uzticētajiem izpildes uzdevumiem.
  Ja Fonda līdzekļus vada decentralizēti un pakļaujoties papildu pilnvarām, ko Komisija var būt piešķīrusi, valsts kredītrīkotājs:






  a) | atbild par sadarbības īstenošanas koordināciju, plānošanu, regulāru uzraudzību un ikgadējiem, termiņa vidusposma un termiņa noslēguma pārskatiem un par koordināciju ar donoriem; |
| --- | --- | --- |

x)

35. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“35. pants

Valsts kredītrīkotājs

1.   Katras ĀKK valsts valdība ieceļ valsts kredītrīkotāju, kas to pārstāv visās no Komisijas un Bankas pārvaldītā fonda līdzekļiem finansētās darbībās. Valsts kredītrīkotājs ieceļ vienu vai vairākus valsts kredītrīkotāja vietniekus, kas viņu atvietotu, ja viņš nebūtu spējīgs pildīt savus pienākumus, un par šo iecelšanu dara zināmu Komisijai. Ja nosacījumi par institucionālajām spējām un pareizu finanšu vadību ir izpildīti, valsts kredītrīkotājs var savas attiecīgo programmu un projektu īstenošanas funkcijas deleģēt atbildīgajai struktūrai viņa valsts administrācijā. Valsts kredītrīkotājs informē Komisiju par tādu deleģēšanu.

Ja Komisijai kļūst zināms par Fonda resursu vadības procedūru īstenošanas problēmām, tā veic pārrunas ar valsts kredītrīkotāju, lai stāvokli izlabotu, un nepieciešamības gadījumā nosaka attiecīgus pasākumus.

Valsts kredītrīkotājs ir finansiāli atbildīgs tikai par viņam uzticētajiem izpildes uzdevumiem.

Ja Fonda līdzekļus vada decentralizēti un pakļaujoties papildu pilnvarām, ko Komisija var būt piešķīrusi, valsts kredītrīkotājs:

a)

atbild par sadarbības īstenošanas koordināciju, plānošanu, regulāru uzraudzību un ikgadējiem, termiņa vidusposma un termiņa noslēguma pārskatiem un par koordināciju ar donoriem;

| b) | ciešā sadarbībā ar Komisiju atbild par programmu un projektu sagatavošanu, iesniegšanu un novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

ciešā sadarbībā ar Komisiju atbild par programmu un projektu sagatavošanu, iesniegšanu un novērtēšanu;

| c) | sagatavo konkursa dokumentus un attiecīgā gadījumā dokumentus uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

c)

sagatavo konkursa dokumentus un attiecīgā gadījumā dokumentus uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus;

| d) | iesniedz konkursa dokumentus un attiecīgā gadījumā dokumentus uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus Komisijai apstiprināšanai pirms uzaicinājumu uz konkursu un — attiecīgā gadījumā — uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus izsludināšanas; |
| --- | --- |

d)

iesniedz konkursa dokumentus un attiecīgā gadījumā dokumentus uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus Komisijai apstiprināšanai pirms uzaicinājumu uz konkursu un — attiecīgā gadījumā — uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus izsludināšanas;

| e) | ciešā sadarbībā ar Komisiju izdod uzaicinājumus uz konkursu un — attiecīgā gadījumā — uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

e)

ciešā sadarbībā ar Komisiju izdod uzaicinājumus uz konkursu un — attiecīgā gadījumā — uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus;

| f) | saņem piedāvājumus, un — attiecīgā gadījumā — priekšlikumus, un pārsūta piedāvājumu kopijas Komisijai; vada piedāvājumu izskatīšanu un nosaka šīs izskatīšanas rezultātus piedāvājumu iesniegšanas termiņā, ņemot vērā līgumu apstiprināšanai vajadzīgo laiku; |
| --- | --- |

f)

saņem piedāvājumus, un — attiecīgā gadījumā — priekšlikumus, un pārsūta piedāvājumu kopijas Komisijai; vada piedāvājumu izskatīšanu un nosaka šīs izskatīšanas rezultātus piedāvājumu iesniegšanas termiņā, ņemot vērā līgumu apstiprināšanai vajadzīgo laiku;

| g) | uzaicina Komisiju uz piedāvājumu un — attiecīgā gadījumā — priekšlikumu atvēršanu un ziņo Komisijai par piedāvājumu un priekšlikumu izskatīšanas rezultātiem, lai apstiprinātu priekšlikumus līgumtiesību un dotāciju piešķiršanai; |
| --- | --- |

g)

uzaicina Komisiju uz piedāvājumu un — attiecīgā gadījumā — priekšlikumu atvēršanu un ziņo Komisijai par piedāvājumu un priekšlikumu izskatīšanas rezultātiem, lai apstiprinātu priekšlikumus līgumtiesību un dotāciju piešķiršanai;

| h) | iesniedz līgumus un programmu tāmes un to iespējamos papildinājumus Komisijai apstiprināšanai; |
| --- | --- |

h)

iesniedz līgumus un programmu tāmes un to iespējamos papildinājumus Komisijai apstiprināšanai;

| i) | paraksta Komisijas apstiprinātos līgumus un to papildinājumus; |
| --- | --- |

i)

paraksta Komisijas apstiprinātos līgumus un to papildinājumus;

| j) | noskaidro un atļauj izdevumus viņam piešķirto līdzekļu ierobežojumu ietvaros; un |
| --- | --- |

j)

noskaidro un atļauj izdevumus viņam piešķirto līdzekļu ierobežojumu ietvaros; un

| k) | izpildes operāciju laikā veic jebkurus pielāgošanas pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu apstiprināto programmu vai projektu pienācīgu izpildi no ekonomiskā un tehniskā viedokļa. |
| --- | --- |

k)

izpildes operāciju laikā veic jebkurus pielāgošanas pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu apstiprināto programmu vai projektu pienācīgu izpildi no ekonomiskā un tehniskā viedokļa.

2.   Valsts kredītrīkotājs operāciju izpildes laikā un atkarībā no prasības informēt Komisiju lemj par:

| a) | programmu un projektu tehniskiem pielāgojumiem un izmaiņām detalizētos jautājumos, kamēr tie neietekmē pieņemto tehnisko risinājumu un paliek finansēšanas līgumā paredzēto pielāgojumu rezerves ierobežojumu ietvaros; |
| --- | --- |

a)

programmu un projektu tehniskiem pielāgojumiem un izmaiņām detalizētos jautājumos, kamēr tie neietekmē pieņemto tehnisko risinājumu un paliek finansēšanas līgumā paredzēto pielāgojumu rezerves ierobežojumu ietvaros;

| b) | vietas izmaiņām daudzu vienību programmām vai projektiem, ja tas ir tehniski, ekonomiski vai sociāli attaisnots; |
| --- | --- |

b)

vietas izmaiņām daudzu vienību programmām vai projektiem, ja tas ir tehniski, ekonomiski vai sociāli attaisnots;

| c) | sodu uzlikšanu vai atlaišanu par kavējumu; |
| --- | --- |

c)

sodu uzlikšanu vai atlaišanu par kavējumu;

| d) | galvotāju atlaišanu; |
| --- | --- |

d)

galvotāju atlaišanu;

| e) | preču pirkšanu vietējā tirgū neatkarīgi no to izcelsmes; |
| --- | --- |

e)

preču pirkšanu vietējā tirgū neatkarīgi no to izcelsmes;

| f) | celtniecības iekārtu un mašīnu lietošanu, kuru izcelsme nav dalībvalstīs vai ĀKK valstīs, ar nosacījumu, ka dalībvalstīs vai ĀKK valstīs neražo salīdzināmas iekārtas vai mašīnas; |
| --- | --- |

f)

celtniecības iekārtu un mašīnu lietošanu, kuru izcelsme nav dalībvalstīs vai ĀKK valstīs, ar nosacījumu, ka dalībvalstīs vai ĀKK valstīs neražo salīdzināmas iekārtas vai mašīnas;

| g) | apakšuzņēmuma līgumiem; |
| --- | --- |

g)

apakšuzņēmuma līgumiem;

| h) | galīgo pieņemšanu ar nosacījumu, ka Komisija piedalās pagaidu pieņemšanā, piekrīt atbilstošajam protokolam un attiecīgā gadījumā piedalās galīgajā pieņemšanā, īpaši, ja pagaidu pieņemšanā uzskaitīto iebildumu apmēram nepieciešams liels papildu darbs, un |
| --- | --- |

h)

galīgo pieņemšanu ar nosacījumu, ka Komisija piedalās pagaidu pieņemšanā, piekrīt atbilstošajam protokolam un attiecīgā gadījumā piedalās galīgajā pieņemšanā, īpaši, ja pagaidu pieņemšanā uzskaitīto iebildumu apmēram nepieciešams liels papildu darbs, un

| i) | konsultantu un citu tehniskās palīdzības ekspertu nolīgšanu.”; |
| --- | --- |

i)

konsultantu un citu tehniskās palīdzības ekspertu nolīgšanu.”;

| y) | 36. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “36. pants
  Delegācijas vadītājs
  1.   Komisiju katrā ĀKK valstī vai katrā reģionālā grupējumā, kas to skaidri pieprasa, pārstāv delegācija, kuru vada delegācijas vadītājs, ar attiecīgās ĀKK valsts vai valstu piekrišanu. Tiek veikti piemēroti pasākumi katrā gadījumā, kad delegācijas vadītājs tiek iecelts attiecībā uz ĀKK valstu grupu. Delegācijas vadītājs pārstāv Komisiju visās tās kompetences jomās un visās darbībās.
  2.   Delegācijas vadītājs ir galvenā kontaktpersona ĀKK valstīm un struktūrām vai organizācijām, kas atbilstīgas finansiālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar Nolīgumu. Viņš sadarbojas un strādā ciešā sadarbībā ar valsts kredītrīkotāju.
  3.   Delegācijas vadītājs saņem nepieciešamās norādes un viņam ir deleģētas pilnvaras, lai veicinātu un paātrinātu visas operācijas saskaņā ar Nolīgumu.
  4.   Delegācijas vadītājs regulāri informē valsts iestādes par Kopienas darbībām, kas var tieši skart sadarbību starp Kopienu un ĀKK valstīm.”; |
| --- | --- |

y)

36. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“36. pants

Delegācijas vadītājs

1.   Komisiju katrā ĀKK valstī vai katrā reģionālā grupējumā, kas to skaidri pieprasa, pārstāv delegācija, kuru vada delegācijas vadītājs, ar attiecīgās ĀKK valsts vai valstu piekrišanu. Tiek veikti piemēroti pasākumi katrā gadījumā, kad delegācijas vadītājs tiek iecelts attiecībā uz ĀKK valstu grupu. Delegācijas vadītājs pārstāv Komisiju visās tās kompetences jomās un visās darbībās.

2.   Delegācijas vadītājs ir galvenā kontaktpersona ĀKK valstīm un struktūrām vai organizācijām, kas atbilstīgas finansiālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar Nolīgumu. Viņš sadarbojas un strādā ciešā sadarbībā ar valsts kredītrīkotāju.

3.   Delegācijas vadītājs saņem nepieciešamās norādes un viņam ir deleģētas pilnvaras, lai veicinātu un paātrinātu visas operācijas saskaņā ar Nolīgumu.

4.   Delegācijas vadītājs regulāri informē valsts iestādes par Kopienas darbībām, kas var tieši skart sadarbību starp Kopienu un ĀKK valstīm.”;

| z) | 37. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “37. pants
  Maksājumi
  1.   Maksājumu veikšanas nolūkā ĀKK valstu valūtās ĀKK valstīs Komisijas savā vārdā nacionālā valsts vai daļējā valsts finanšu iestādē var atvērt kontus dalībvalstu valūtās vai euro, kuru izvēlas ar vienošanos starp ĀKK valsti un Komisiju. Šī iestāde veic valsts maksātājaģenta funkcijas.
  2.   Valsts maksātājaģents nesaņem atlīdzību par saviem pakalpojumiem un nemaksā procentus par noguldītajiem līdzekļiem. Komisija papildina vietējos kontus vienas dalībvalsts valūtā vai euro, pamatojoties uz nākotnes naudas prasību tāmēm, kuras jāsniedz pietiekamu laiku iepriekš, lai izvairītos no ĀKK valstu iepriekšēja finansējuma nepieciešamības un novērstu nokavētas izmaksas.
  3.   [svītrots]
  4.   Maksājumus Komisija veic saskaņā ar Kopienas un Komisijas izdotajiem noteikumiem, attiecīgā gadījumā — pēc tam, kad valsts kredītrīkotājs ir noskaidrojis un atļāvis izdevumus.
  5.   [svītrots]
  6.   Procedūras izdevumu noskaidrošanai, pilnvarošanai un maksāšanai jāpabeidz 90 dienu laikā no maksājuma termiņa. Valsts kredītrīkotājs apstrādā un nogādā maksājuma atļauju delegācijas vadītājam ne vēlāk kā 45 dienas pirms termiņa.
  7.   Prasības par nokavētiem maksājumiem sedz attiecīgā ĀKK valsts vai valstis un Komisija no saviem resursiem par to kavējuma daļu, par kuru katra puse ir atbildīga saskaņā ar iepriekš minētajām procedūrām.”. |
| --- | --- |

z)

37. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“37. pants

Maksājumi

1.   Maksājumu veikšanas nolūkā ĀKK valstu valūtās ĀKK valstīs Komisijas savā vārdā nacionālā valsts vai daļējā valsts finanšu iestādē var atvērt kontus dalībvalstu valūtās vai euro, kuru izvēlas ar vienošanos starp ĀKK valsti un Komisiju. Šī iestāde veic valsts maksātājaģenta funkcijas.

2.   Valsts maksātājaģents nesaņem atlīdzību par saviem pakalpojumiem un nemaksā procentus par noguldītajiem līdzekļiem. Komisija papildina vietējos kontus vienas dalībvalsts valūtā vai euro, pamatojoties uz nākotnes naudas prasību tāmēm, kuras jāsniedz pietiekamu laiku iepriekš, lai izvairītos no ĀKK valstu iepriekšēja finansējuma nepieciešamības un novērstu nokavētas izmaksas.

3.   [svītrots]

4.   Maksājumus Komisija veic saskaņā ar Kopienas un Komisijas izdotajiem noteikumiem, attiecīgā gadījumā — pēc tam, kad valsts kredītrīkotājs ir noskaidrojis un atļāvis izdevumus.

5.   [svītrots]

6.   Procedūras izdevumu noskaidrošanai, pilnvarošanai un maksāšanai jāpabeidz 90 dienu laikā no maksājuma termiņa. Valsts kredītrīkotājs apstrādā un nogādā maksājuma atļauju delegācijas vadītājam ne vēlāk kā 45 dienas pirms termiņa.

7.   Prasības par nokavētiem maksājumiem sedz attiecīgā ĀKK valsts vai valstis un Komisija no saviem resursiem par to kavējuma daļu, par kuru katra puse ir atbildīga saskaņā ar iepriekš minētajām procedūrām.”.

| 5. | Pievieno šādu pielikumu:
  “VII PIELIKUMS
  Politiskais dialogs par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu
  1 .pants
  Mērķi
  1.   Apspriedes, kas paredzētas 96. panta 3. punkta a) apakšpunktā, notiks pēc plaša politiskā dialoga saskaņā ar Nolīguma 8. pantu un 9. panta 4. punktu, izņemot īpašas steidzamības gadījumus.
  2.   Abām Pusēm ir jāveicina tāds politiskais dialogs, kas ir saskaņā ar Nolīguma garu, ievērojot Ministru padomes pieņemtās Pamatnostādnes ĀKK-ES politiskajam dialogam.
  3.   Politiskais dialogs ir process, kam jāsekmē ĀKK-ES attiecību nostiprināšanās un jāveicina partnerattiecību mērķu sasniegšana.
  2. pants
  Pastiprināts politiskais dialogs pirms 96. pantā minētajām apspriedēm
  1.   Politiskais dialogs par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu notiek saskaņā ar Nolīguma 9. panta 4. punktu un 8. pantu, ievērojot starptautiski atzītus standartus un normas. Šajā dialogā Puses var vienoties par kopīgām programmām un prioritātēm.
  2.   Puses var kopīgi izstrādāt un vienoties par īpašiem kritērijiem un mērķiem attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu, ievērojot starptautiski atzītus standartus un normas, ņemot vērā attiecīgās ĀKK valsts konkrētos un īpašos apstākļus. Kritēriji ir mehānisms, kā sasniegt mērķus, nosakot atbilstības pagaidu mērķus un termiņus.
  3.   Politiskais dialogs, kas noteikts 1. un 2. punktā, ir sistemātisks un oficiāls, un tajā izskata visas iespējas, pirms sāk Nolīguma 96. pantā minētās apspriedes.
  4.   Izņemot īpašas steidzamības gadījumus, kas noteikti Nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunktā, apspriedes var sākties bez iepriekšēja pastiprināta politiskā dialoga, ja kāda Puse pastāvīgi nepilda saistības, ko tā ir uzņēmusies agrākā dialogā, vai ja neizdodas uzsākt dialogu godprātīgi.
  5.   Politisko dialogu saskaņā ar 8. pantu Puses izmantos, arī lai palīdzētu valstīm, uz kurām attiecas attiecīgie pasākumi atbilstīgi 96. pantam, lai normalizētu attiecības.
  3. pants
  Papildu noteikumi Nolīguma 96. pantā minētajām apspriedēm
  1.   Puses cenšas veicināt vienlīdzību Nolīguma 96. pantā minētajās apspriedēs.
  2.   Puses ir apņēmušās īstenot pārredzamu mijiedarbību pirms oficiālajām apspriedēm, to laikā un pēc tam, ievērojot šā pielikuma 2. panta 2. punktā minētos īpašos kritērijus un mērķus.
  3.   Lai Puses varētu rūpīgi sagatavoties, kā arī lai apspriedes ĀKK grupā un starp Kopienu un tās dalībvalstīm būtu detalizētākas, Pusēm jāievēro 30 dienu paziņošanas termiņš saskaņā ar Nolīguma 96. panta 3. punktu. Apspriedēs Pusēm būtu jāvienojas par elastīgiem termiņiem, vienlaikus apzinoties, ka īpašas steidzamības gadījumos, kas noteikti Nolīguma 96. panta 3. punkta b) apakšpunktā un šā pielikuma 2. panta 4. punktā, var būt nepieciešama steidzama rīcība.
  4.   Puses apliecina ĀKK grupas lomu politiskajā dialogā, kas balstās uz kārtību, kura jānosaka ĀKK grupai un jādara zināma Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm.
  5.   Puses apliecina nepieciešamību pēc strukturētām un pastāvīgām apspriedēm saskaņā ar Nolīguma 96. pantu. Tālab Ministru padome var izstrādāt papildu kārtību.”. |
| --- | --- |

5.

Pievieno šādu pielikumu:

“VII PIELIKUMS

Politiskais dialogs par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu

1 .pants

Mērķi

1.   Apspriedes, kas paredzētas 96. panta 3. punkta a) apakšpunktā, notiks pēc plaša politiskā dialoga saskaņā ar Nolīguma 8. pantu un 9. panta 4. punktu, izņemot īpašas steidzamības gadījumus.

2.   Abām Pusēm ir jāveicina tāds politiskais dialogs, kas ir saskaņā ar Nolīguma garu, ievērojot Ministru padomes pieņemtās Pamatnostādnes ĀKK-ES politiskajam dialogam.

3.   Politiskais dialogs ir process, kam jāsekmē ĀKK-ES attiecību nostiprināšanās un jāveicina partnerattiecību mērķu sasniegšana.

2. pants

Pastiprināts politiskais dialogs pirms 96. pantā minētajām apspriedēm

1.   Politiskais dialogs par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu notiek saskaņā ar Nolīguma 9. panta 4. punktu un 8. pantu, ievērojot starptautiski atzītus standartus un normas. Šajā dialogā Puses var vienoties par kopīgām programmām un prioritātēm.

2.   Puses var kopīgi izstrādāt un vienoties par īpašiem kritērijiem un mērķiem attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu, ievērojot starptautiski atzītus standartus un normas, ņemot vērā attiecīgās ĀKK valsts konkrētos un īpašos apstākļus. Kritēriji ir mehānisms, kā sasniegt mērķus, nosakot atbilstības pagaidu mērķus un termiņus.

3.   Politiskais dialogs, kas noteikts 1. un 2. punktā, ir sistemātisks un oficiāls, un tajā izskata visas iespējas, pirms sāk Nolīguma 96. pantā minētās apspriedes.

4.   Izņemot īpašas steidzamības gadījumus, kas noteikti Nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunktā, apspriedes var sākties bez iepriekšēja pastiprināta politiskā dialoga, ja kāda Puse pastāvīgi nepilda saistības, ko tā ir uzņēmusies agrākā dialogā, vai ja neizdodas uzsākt dialogu godprātīgi.

5.   Politisko dialogu saskaņā ar 8. pantu Puses izmantos, arī lai palīdzētu valstīm, uz kurām attiecas attiecīgie pasākumi atbilstīgi 96. pantam, lai normalizētu attiecības.

3. pants

Papildu noteikumi Nolīguma 96. pantā minētajām apspriedēm

1.   Puses cenšas veicināt vienlīdzību Nolīguma 96. pantā minētajās apspriedēs.

2.   Puses ir apņēmušās īstenot pārredzamu mijiedarbību pirms oficiālajām apspriedēm, to laikā un pēc tam, ievērojot šā pielikuma 2. panta 2. punktā minētos īpašos kritērijus un mērķus.

3.   Lai Puses varētu rūpīgi sagatavoties, kā arī lai apspriedes ĀKK grupā un starp Kopienu un tās dalībvalstīm būtu detalizētākas, Pusēm jāievēro 30 dienu paziņošanas termiņš saskaņā ar Nolīguma 96. panta 3. punktu. Apspriedēs Pusēm būtu jāvienojas par elastīgiem termiņiem, vienlaikus apzinoties, ka īpašas steidzamības gadījumos, kas noteikti Nolīguma 96. panta 3. punkta b) apakšpunktā un šā pielikuma 2. panta 4. punktā, var būt nepieciešama steidzama rīcība.

4.   Puses apliecina ĀKK grupas lomu politiskajā dialogā, kas balstās uz kārtību, kura jānosaka ĀKK grupai un jādara zināma Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm.

5.   Puses apliecina nepieciešamību pēc strukturētām un pastāvīgām apspriedēm saskaņā ar Nolīguma 96. pantu. Tālab Ministru padome var izstrādāt papildu kārtību.”.

TO APLIECINOT, Pilnvarotie ir parakstījuši šo Nolīgumu.

---

NOBEIGUMA AKTS

VIŅA MAJESTĀTE BEĻĢU KARALIS,

ČEHIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE DĀNIJAS KARALIENE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

IGAUNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GRIEĶIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE SPĀNIJAS KARALIS,

FRANCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ĪRIJAS PREZIDENTE,

ITĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KIPRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

LATVIJAS REPUBLIKAS VALSTS PREZIDENTE,

LIETUVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA KARALISKĀ AUGSTĪBA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGS,

UNGĀRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MALTAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE NĪDERLANDES KARALIENE,

AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS,

POLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

PORTUGĀLES REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTE,

ZVIEDRIJAS KARALISTES VALDĪBA,

VIŅAS MAJESTĀTE LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES KARALIENE,

un Eiropas Kopiena,

no vienas puses, un

ANGOLAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE ANTIGVAS UN BARBUDAS KARALIENE,

BAHAMU SALU SADRAUDZĪBAS VALSTS VADĪTĀJS,

BARBADOSAS VALSTS VADĪTĀJS,

VIŅAS MAJESTĀTE BELIZAS KARALIENE,

BENINAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

BOTSVĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

BURKINAFASO PREZIDENTS,

BURUNDI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KAMERŪNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KABOVERDES REPUBLIKAS PREZIDENTS,

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KOMORU ISLĀMA FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KONGO DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KONGO REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KUKA SALU VALDĪBA,

KOTDIVUĀRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

DŽIBUTIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

DOMINIKAS SADRAUDZĪBAS VALDĪBA,

DOMINIKĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ERITREJAS VALSTS PREZIDENTS,

ETIOPIJAS FEDERATĪVĀS DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

FIDŽI SUVERĒNĀS DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GABONAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GAMBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS UN VALSTS VADĪTĀJS,

GANAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE GRENĀDAS KARALIENE,

GVINEJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GVINEJAS-BISAVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

EKVATORIĀLĀS GVINEJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

GAJĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

HAITI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

JAMAIKAS VALSTS VADĪTĀJS,

KENIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

KIRIBATI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE LESOTO KARALISTES KARALIS,

LIBĒRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MADAGASKARAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MALĀVIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MALI REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MĀRŠALA SALU REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MAURĪCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVO VALSTU PREZIDENTS,

MOZAMBIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NAMĪBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NAURU REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NIGĒRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NIGĒRIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

NIUE VALDĪBA,

PALAU REPUBLIKAS VALDĪBA,

VIŅAS MAJESTĀTE PAPUA-JAUNGVINEJAS NEATKARĪGĀS VALSTS KARALIENE,

RUANDAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE SENTKITSAS-NEVISAS KARALIENE,

VIŅAS MAJESTĀTE SENTLŪSIJAS KARALIENE,

VIŅAS MAJESTĀTE SENTVINSENTAS UN GRENADĪNU KARALIENE,

SAMOA NEATKARĪGĀS VALSTS VADĪTĀJS,

SANTOMES UN PRINSIPI DEMOKRĀTISKĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SENEGĀLAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SEIŠEĻU SALU REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SJERRALEONES REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE ZĀLAMANA SALU KARALIENE,

DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SUDĀNAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

SURINAMAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE SVAZILENDAS KARALISTES KARALIS,

TANZĀNIJAS SAVIENOTĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ČADAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

TOGO REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅA MAJESTĀTE TONGAS KARALIS TAUFA’AHAU TUPOU IV,

TRINIDĀDAS UN TOBĀGO REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VIŅAS MAJESTĀTE TUVALU KARALIENE,

UGANDAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

VANUATU REPUBLIKAS VALDĪBA,

ZAMBIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,

ZIMBABVES REPUBLIKAS VALDĪBA,

no otras puses,

sapulcējušies Luksemburgā, divtūkstoš piektā gada divdesmit piektajā jūnijā, lai parakstītu Nolīgums, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā,

šā Nolīguma parakstīšanas laikā ir pieņēmuši turpmāk norādītās deklarācijas, kas pievienotas šim Nobeiguma aktam:

I deklarācija Kopīgā deklarācija par Kotonū nolīguma 8. pantu

II deklarācija Kopīgā deklarācija par Kotonū nolīguma 68. pantu

III deklarācija Kopīgā deklarācija par Ia pielikumu

IV deklarācija Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 3. panta 5. punktu

V deklarācija Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 9. panta 2. punktu

VI deklarācija Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 12. panta 2. punktu

VII deklarācija Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 13. pantu

VIII deklarācija Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 19.a pantu

IX deklarācija Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 24. panta 3. punktu

X deklarācija Kopīgā deklarācija par VII pielikuma 2. pantu

XI deklarācija Kopienas deklarācija par Kotonū nolīguma 4. pantu un 58. panta 2. punktu

XII deklarācija Kopienas deklarācija par Kotonū nolīguma 11.a pantu

XIII deklarācija Kopienas deklarācija par Kotonū nolīguma 11.b panta 2. punktu

XIV deklarācija Kopienas deklarācija par Kotonū nolīguma 28., 29., 30. un 58. pantu un IV pielikuma 6. pantu

XV deklarācija Eiropas Savienības deklarācija par Ia pielikumu

XVI deklarācija Kopienas deklarācija par IV pielikuma 4. panta 3. punktu, 5. panta 7. punktu, 16. panta 5. un 6. punktu un 17. panta 2. punktu

XVII deklarācija Kopienas deklarācija par IV pielikuma 4. panta 5. punktu

XVIII deklarācija Kopienas deklarācija par IV pielikuma 20. pantu

XIX deklarācija Kopienas deklarācija par IV pielikuma 34., 35. un 36. pantu

XX deklarācija Kopienas deklarācija par VII pielikuma 3. pantu

I DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par kotonū nolīguma 8. pantu

Attiecībā uz dialogu nacionālajā un reģionālajā līmenī atbilstīgi Kotonū Nolīguma 8. pantam uzskata, ka ar “ĀKK grupu” saprot ĀKK Vēstnieku komitejas (VK) Troiku un ĀKK Politikas, sociālo, humāno un kultūras lietu apakškomitejas (PSHKL) priekšsēdētāju; ar ĀKK-ES Apvienoto parlamentāro asambleju (APA) saprot ĀKK-ES APA līdzpriekšsēdētājus vai viņu norīkotās personas.

II DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par kotonū nolīguma 68. pantu

ĀKK-EK Ministru padome, piemērojot Kotonū Nolīguma 100. pantā ietvertos noteikumus, ĀKK puses priekšlikumus, kas attiecas uz Kotonū Nolīguma II pielikumu un saistīti ar eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstībām (FLEX).

III DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par ia pielikumu

Ja Nolīgums, ar ko izdara grozījumus Kotonū Nolīgumā, nav stājies spēkā līdz 2008. gada 1. janvārim, sadarbību finansē no 9. EAF atlikumiem un no iepriekšējiem EAF.

IV DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 3. panta 5. punktu

Piemērojot IV pielikuma 3. panta 5. punktu, “īpašas vajadzības” ir vajadzības, kas rodas ārkārtas vai neparedzētos apstākļos, piemēram, pēckrīzes situācijā; “izcili rezultāti” ir situācija, kas nav iekļauta termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudēs, kad kādai valstij piešķirtie līdzekļi ir pilnīgi piesaistīti un var uzņemt papildu finansējumu no nacionālās indikatīvās programmas uz efektīvas nabadzības mazināšanas politikas un pareizas finanšu vadības fona.

V DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par iv pielikuma 9. panta 2. punktu

Piemērojot IV pielikuma 9. panta 2. punktu, “jaunas vajadzības” ir vajadzības, kas rodas ārkārtas vai neparedzētos apstākļos, piemēram, pēckrīzes situācijā; “izcili rezultāti” ir situācija, kas nav iekļauta termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudēs, kad kādai valstij piešķirtie līdzekļi ir pilnīgi piesaistīti un var uzņemt papildu finansējumu no nacionālās indikatīvās programmas uz efektīvas nabadzības mazināšanas politikas un pareizas finanšu vadības fona.

VI DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 12. panta 2. punktu

Piemērojot IV pielikuma 12. panta 2. punktu, “jaunas vajadzības” ir vajadzības, kas var rasties ārkārtas vai neparedzētos apstākļos, piemēram, vajadzības, kas rodas no jaunām saistībām starptautiskās iniciatīvās, vai risinot ĀKK valstīm kopīgas problēmas.

VII DEKLARĀCIJA

kopīgā deklarācija par IV pielikuma 13. pantu

Ievērojot konkrēto ģeogrāfisko situāciju Karību jūras un Klusā okeāna reģionos, ĀKK Ministru padome vai ĀKK Vēstnieku komiteja var, neskarot IV pielikuma 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu, iesniegt īpašu finansējuma lūgumu vienam vai otram no šiem reģioniem.

VIII DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 19.a pantu

Saskaņā ar Kotonū Nolīguma 100. pantu Ministru padome izskatīs IV pielikuma noteikumus par līgumu piešķiršanu un izpildi ar nolūku tos pieņemt, pirms stājas spēkā Nolīgums par grozījumiem Kotonū Nolīgumā.

IX DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par IV pielikuma 24. panta 3. punktu

Ar ĀKK valstīm iepriekš apspriežas par jebkuriem grozījumiem Kopienas noteikumos, kas minēti IV pielikuma 24. panta 3. punktā.

X DEKLARĀCIJA

Kopīgā deklarācija par VII pielikuma 2. pantu

Starptautiski atzītie standarti un normas ir paredzētas instrumentos, kas minēti Kotonū Nolīguma preambulā.

XI DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par kotonū nolīguma 4. pantu un 58. panta 2. punktu

Piemērojot 4. pantu un 58. panta 2. punktu, uzskata, ka termins “vietējas decentralizētas iestādes” ietver visus decentralizācijas līmeņus, tostarp “collectivités locales”.

XII DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par kotonū nolīguma 11.a pantu

Finansiālo un tehnisko palīdzību sadarbības jomā, kas attiecas uz cīņu pret terorismu, finansēs no resursiem, kas nav ĀKK-EK attīstības sadarbības finansēšanai paredzētie resursi.

XIII DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par kotonū nolīguma 11.b panta 2. punktu

Tiek saprasts, ka Kotonū Nolīguma 11.b panta 2. punktā izklāstītos pasākumus veiks saskaņā ar pielāgotu grafiku, ņemot vērā katras valsts īpašās grūtības.

XIV DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par kotonū nolīguma 28., 29., 30. un 58. pantu un IV pielikuma 6. pantu

Nosacījums, lai īstenotu noteikumus par tādu reģionālo sadarbību, kurā iesaistītas valstis, kas nav ĀKK valstis, būs tādu līdzvērtīgu noteikumu īstenošana atbilstīgi Kopienas finanšu instrumentiem sadarbībai ar citām pasaules valstīm un reģioniem. Kopiena informēs ĀKK grupu, kad šie līdzvērtīgie noteikumi stāsies spēkā.

XV DEKLARĀCIJA

Eiropas savienības deklarācija par IA pielikumu

| 1. | Eiropas Savienība apņemas cik iespējams drīz un, ja vien iespējams, līdz 2005. gada septembrim izteikt priekšlikumu par precīzu summu daudzgadu finanšu shēmai, kas paredzēta sadarbībai saskaņā ar Nolīgumu par grozījumiem Kotonū Nolīgumā, kā arī par tās piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienība apņemas cik iespējams drīz un, ja vien iespējams, līdz 2005. gada septembrim izteikt priekšlikumu par precīzu summu daudzgadu finanšu shēmai, kas paredzēta sadarbībai saskaņā ar Nolīgumu par grozījumiem Kotonū Nolīgumā, kā arī par tās piemērošanas laikposmu.

| 2. | Minimālais atbalsts, kas minēts Ia pielikuma 2. punktā, ir garantēts, neskarot ĀKK valstu tiesības uz papildu avotiem no citiem jau pastāvošiem vai, iespējams, izveidojamiem finanšu instrumentiem, lai atbalstītu darbību tādās jomās kā ārkārtas humānā palīdzība, nodrošinātība ar pārtiku, ar nabadzību saistītās slimības, atbalsts Ekonomisko partnerību nolīgumu īstenošanai, atbalsts pasākumiem, kas paredzēti pēc cukura tirgus reformas un attiecībā uz mieru un stabilitāti. |
| --- | --- |

2.

Minimālais atbalsts, kas minēts Ia pielikuma 2. punktā, ir garantēts, neskarot ĀKK valstu tiesības uz papildu avotiem no citiem jau pastāvošiem vai, iespējams, izveidojamiem finanšu instrumentiem, lai atbalstītu darbību tādās jomās kā ārkārtas humānā palīdzība, nodrošinātība ar pārtiku, ar nabadzību saistītās slimības, atbalsts Ekonomisko partnerību nolīgumu īstenošanai, atbalsts pasākumiem, kas paredzēti pēc cukura tirgus reformas un attiecībā uz mieru un stabilitāti.

| 3. | 9. EAF līdzekļu saistību izpildes galīgo termiņu, kas noteikts 2007. gada 31. decembrī, var vajadzības gadījumā pārskatīt. |
| --- | --- |

3.

9. EAF līdzekļu saistību izpildes galīgo termiņu, kas noteikts 2007. gada 31. decembrī, var vajadzības gadījumā pārskatīt.

XVI DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par IV pielikuma 4. panta 3. punktu, 5. panta 7. punktu,16. panta 5. un 6. punktu un 17. panta 2. punktu

Minētie noteikumi neskar dalībvalstu lomu lēmumu pieņemšanas procesā.

XVII DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par iv pielikuma 4. panta 5. punktu

IV pielikuma 4. panta 5. punktu un atgriešanos pie standarta pārvaldības pasākumiem īstenos, pieņemot Padomes lēmumu, kura pamatā ir Komisijas priekšlikums. Šo lēmumu attiecīgi paziņos ĀKK grupai.

XVIII DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par IV pielikuma 20. pantu

IV pielikuma 20. pantu īstenos atbilstīgi savstarpības principam ar citiem donoriem.

XIX DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par IV pielikuma 34., 35. un 36. pantu

Sīki aprakstīti attiecīgie Fonda resursu vadības un izpildes aģentu pienākumi ir iekļauti rokasgrāmatā par procedūrām, par ko ar ĀKK valstīm apspriedīsies saskaņā ar Kotonū Nolīguma 12. pantu. Rokasgrāmata tiks nodota ĀKK valstu rīcībā, stājoties spēkā Nolīgumam par Kotonū Nolīguma grozījumiem. Uz rokasgrāmatas grozījumiem attieksies tāda pati procedūra.

XX DEKLARĀCIJA

Kopienas deklarācija par VII pielikuma 3. pantu

Attiecībā uz VII pielikuma 3. panta paredzētajiem noteikumiem nostāja, ko Eiropas Savienības Padome īsteno Ministru padomē, pamatosies uz Komisijas priekšlikumu.

---