# Az Európai Unió L 269/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 269 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. október 14. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 269

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. október 14.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 1666/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1667/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 60/2004/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 1668/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a felvásárlást, a raktározást és a készletek értékesítését magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire alkalmazandó kamatlábaknak az EMOGA Garanciarészlege számára a 2006-os számviteli évre történő meghatározásáról | 4 |
| | | A Bizottság 1669/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a cukorágazatban 2005. október 14-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről | 6 |
| | | A Bizottság 1670/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről | 8 |
| | | A Bizottság 1671/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 9. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról | 10 |
| | | A Bizottság 1672/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 11 |
| | | A Bizottság 1673/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 13 |
| | * | A Bizottság 1674/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a Lengyelország lobogója alatt az I és IIb ICES-övezetben közlekedő hajóknak a tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról | 14 |
| | | A Bizottság 1675/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 16 |
| | | A Bizottság 1676/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 18 |
| | | A Bizottság 1677/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 19 |
| | | A Bizottság 1678/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 20 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 1666/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1667/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 60/2004/EK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 1668/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a felvásárlást, a raktározást és a készletek értékesítését magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire alkalmazandó kamatlábaknak az EMOGA Garanciarészlege számára a 2006-os számviteli évre történő meghatározásáról

4

A Bizottság 1669/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a cukorágazatban 2005. október 14-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről

6

A Bizottság 1670/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről

8

A Bizottság 1671/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 9. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

10

A Bizottság 1672/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

11

A Bizottság 1673/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

13

*

A Bizottság 1674/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a Lengyelország lobogója alatt az I és IIb ICES-övezetben közlekedő hajóknak a tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról

14

A Bizottság 1675/2005/EK rendelete (2005. október 13.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

16

A Bizottság 1676/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

18

A Bizottság 1677/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

19

A Bizottság 1678/2005/EK rendelete (2005. október 13.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

20

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Európai Parlament és Tanács |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács határozata (2005. szeptember 7.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás 3. pontja szerinti igénybevételéről | 21 |
| | * | Az Európai Parlament és A Tanács határozata (2005. szeptember 7.) a rugalmassági eszköz igénybevételéről a szökőár sújtotta országok helyreállítási és újjáépítési támogatása érdekében az 1999. május 6-i intézményközi megállapodás 24. pontjával összhangban | 23 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács határozata (2005. szeptember 7.) a 2000–2006 közötti időszakra szóló pénzügyi terv átdolgozásáról | 24 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. augusztus 2.) a Franciaország által a France Télécom számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3061. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 13.) Romániában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2005) 4068. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítése EK–EFTA Vegyes bizottság 1/2005 határozata (2005. október 4.) Romániának az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozására történő felkérésről | 44 |
| | * | Az EK–EFTA Egységes Árutovábbítási Vegyesbizottságának 5/2005 határozata (2005. október 4.) Romániának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozására történő felkérésről | 46 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Európai Parlament és Tanács

*

Az Európai Parlament és a Tanács határozata (2005. szeptember 7.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás 3. pontja szerinti igénybevételéről

21

*

Az Európai Parlament és A Tanács határozata (2005. szeptember 7.) a rugalmassági eszköz igénybevételéről a szökőár sújtotta országok helyreállítási és újjáépítési támogatása érdekében az 1999. május 6-i intézményközi megállapodás 24. pontjával összhangban

23

*

Az Európai Parlament és a Tanács határozata (2005. szeptember 7.) a 2000–2006 közötti időszakra szóló pénzügyi terv átdolgozásáról

24

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. augusztus 2.) a Franciaország által a France Télécom számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3061. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 3061. számú dokumentummal történt)

1

30

*

A Bizottság határozata (2005. október 13.) Romániában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2005) 4068. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4068. számú dokumentummal történt)

1

42

*

Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítése EK–EFTA Vegyes bizottság 1/2005 határozata (2005. október 4.) Romániának az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozására történő felkérésről

44

*

Az EK–EFTA Egységes Árutovábbítási Vegyesbizottságának 5/2005 határozata (2005. október 4.) Romániának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozására történő felkérésről

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/1

---

A BIZOTTSÁG 1666/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. október 13-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/3

---

A BIZOTTSÁG 1667/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 60/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak 41. cikke első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 60/2004/EK bizottsági rendelet (1) 7. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a 2004/2005. gazdasági év termelési illetékeinek megállapításához az el nem távolított többletkészlet után az említett tagállamok által fizetendő díj összegét figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(1)

A 60/2004/EK bizottsági rendelet (1) 7. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a 2004/2005. gazdasági év termelési illetékeinek megállapításához az el nem távolított többletkészlet után az említett tagállamok által fizetendő díj összegét figyelembe kell venni.

| (2) | A fizetendő összeg nem lesz ismert 2005 szeptemberében, amikor a 2004/2005. gazdasági évre vonatkozó termelési illeték kiszámítása esedékes, mivel a bizonyíték szolgáltatására kiszabott határidő a 651/2005/EK bizottsági rendeletben előírtak értelmében 2006. március 31. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a nevezett összeget a 2005/2006. gazdasági évre vonatkozó termelési illeték kiszámításakor 2006 szeptemberében vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

(2)

A fizetendő összeg nem lesz ismert 2005 szeptemberében, amikor a 2004/2005. gazdasági évre vonatkozó termelési illeték kiszámítása esedékes, mivel a bizonyíték szolgáltatására kiszabott határidő a 651/2005/EK bizottsági rendeletben előírtak értelmében 2006. március 31. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a nevezett összeget a 2005/2006. gazdasági évre vonatkozó termelési illeték kiszámításakor 2006 szeptemberében vegyék figyelembe.

| (3) | A 60/2004/EK rendeletet következésképpen módosítani kell. Mivel e módosítást a 2004/2005. pénzügyi évre fizetendő illeték kiszámítása előtt kell alkalmazni, e rendeletet indokolt haladéktalanul hatályba léptetni. |
| --- | --- |

(3)

A 60/2004/EK rendeletet következésképpen módosítani kell. Mivel e módosítást a 2004/2005. pénzügyi évre fizetendő illeték kiszámítása előtt kell alkalmazni, e rendeletet indokolt haladéktalanul hatályba léptetni.

| (4) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 60/2004/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben a többletmennyiség egészére vagy egy részére nézve a piacról való eltávolításról szóló bizonyítékot nem szolgáltatják az (1) bekezdésnek megfelelően, az új tagállamra egy, az el nem távolított mennyiségnek a 2004. május 1-jétől 2005. november 30-ig terjedő időszakban az 1701 99 10 KN-kód alá tartozó fehér cukorra alkalmazandó legmagasabb export-visszatérítéssel történő megszorzása után kapott összeget vetnek ki. A teljes összeg 25 %-os részleteit legkésőbb 2006., 2007., 2008. és 2009. december 31-ig kell befizetni a Közösség költségvetésébe. A 2005/2006. gazdasági évre vonatkozó termelési illeték kiszámításánál a teljes összeget figyelembe kell venni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 9., 2004.1.15., 8. o. A 651/2005/EK rendelettel (HL L 108., 2005.4.29., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/4

---

A BIZOTTSÁG 1668/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a felvásárlást, a raktározást és a készletek értékesítését magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire alkalmazandó kamatlábaknak az EMOGA Garanciarészlege számára a 2006-os számviteli évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az intervenciós intézkedéseknek az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege által történő finanszírozására vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1978. augusztus 2-i 1883/78/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségei kiszámításának módszeréről és az ehhez alkalmazandó kamatról szóló, 1988. február 12-i 411/88/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikke előírja, hogy az intervenciós intézkedések finanszírozási költségeinél alkalmazott egységes kamatlábak az EURIBOR egyharmaddal, illetve kétharmaddal súlyozott három hónapos és tizenkét hónapos lejáratú kamatlábainak felelnek meg. |
| --- | --- |

(1)

A felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségei kiszámításának módszeréről és az ehhez alkalmazandó kamatról szóló, 1988. február 12-i 411/88/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikke előírja, hogy az intervenciós intézkedések finanszírozási költségeinél alkalmazott egységes kamatlábak az EURIBOR egyharmaddal, illetve kétharmaddal súlyozott három hónapos és tizenkét hónapos lejáratú kamatlábainak felelnek meg.

| (2) | Minden számviteli év kezdete előtt a Bizottság meghatározza az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege számára e kamatlábat, a kiszámítást megelőző hat hónapban megállapított kamatlábak alapján. |
| --- | --- |

(2)

Minden számviteli év kezdete előtt a Bizottság meghatározza az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege számára e kamatlábat, a kiszámítást megelőző hat hónapban megállapított kamatlábak alapján.

| (3) | A 411/88/EGK rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint egyedi kamatlábat kell megállapítani azon tagállamok részére, amelyekben legalább hat hónapig a Közösség számára rögzített egységes kamatlábnál alacsonyabb kamatláb volt érvényben. Ha a tagállam a költségvetési év vége előtt nem közli az általa viselt kamatköltségek átlagos mértékét, akkor az alkalmazandó kamatlábat a fenti rendelet mellékletében meghatározott referencia-kamatláb alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A 411/88/EGK rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint egyedi kamatlábat kell megállapítani azon tagállamok részére, amelyekben legalább hat hónapig a Közösség számára rögzített egységes kamatlábnál alacsonyabb kamatláb volt érvényben. Ha a tagállam a költségvetési év vége előtt nem közli az általa viselt kamatköltségek átlagos mértékét, akkor az alkalmazandó kamatlábat a fenti rendelet mellékletében meghatározott referencia-kamatláb alapján kell megállapítani.

| (4) | A 411/88/EGK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha a 2005-ös és a 2006-os számviteli év során a tagállam által viselt kamatköltségek átlagos mértéke meghaladja a Közösség számára rögzített egységes kamatláb kétszeresét, a Bizottság visszatérítheti a kamatköltségeket az egységes kamatláb kétszeresének és a tagállamban alkalmazott tényleges kamatlábnak a különbségével megnövelt egységes kamatláb alapján. |
| --- | --- |

(4)

A 411/88/EGK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha a 2005-ös és a 2006-os számviteli év során a tagállam által viselt kamatköltségek átlagos mértéke meghaladja a Közösség számára rögzített egységes kamatláb kétszeresét, a Bizottság visszatérítheti a kamatköltségeket az egységes kamatláb kétszeresének és a tagállamban alkalmazott tényleges kamatlábnak a különbségével megnövelt egységes kamatláb alapján.

| (5) | A Bizottsághoz eljuttatott tagállami értesítések alapján indokolt a fenti feltételek figyelembevételével meghatározni az EMOGA Garanciarészlege 2006-os számviteli évére alkalmazandó kamatlábakat. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz eljuttatott tagállami értesítések alapján indokolt a fenti feltételek figyelembevételével meghatározni az EMOGA Garanciarészlege 2006-os számviteli évére alkalmazandó kamatlábakat.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az EMOGA bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az EMOGA bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az EMOGA Garanciarészlegének a 2006-os számviteli éve során felmerülő kiadásokra:

| 1. | az 1883/78/EGK rendelet 5. cikke szerinti egységes kamatláb mértéke 2,2 % a 2. és 3. pontban nem érintett tagállamoknál; |
| --- | --- |

1.

az 1883/78/EGK rendelet 5. cikke szerinti egységes kamatláb mértéke 2,2 % a 2. és 3. pontban nem érintett tagállamoknál;

| 2. | a 411/88/EGK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti egyedi kamatláb:






  a) | 2,1 % Franciaország, Ausztria, Finnország és a Cseh Köztársaság esetében; |
| --- | --- | --- |

2.

a 411/88/EGK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti egyedi kamatláb:

a)

2,1 % Franciaország, Ausztria, Finnország és a Cseh Köztársaság esetében;

| b) | 1,8 % Svédország esetében; |
| --- | --- |

b)

1,8 % Svédország esetében;

| 3. | a 411/88/EGK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően visszatérített kamatláb mértéke:






  a) | 3,2 % Ciprus esetében; |
| --- | --- | --- |

3.

a 411/88/EGK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően visszatérített kamatláb mértéke:

a)

3,2 % Ciprus esetében;

| b) | 5,1 % Magyarország esetében; |
| --- | --- |

b)

5,1 % Magyarország esetében;

| c) | 3,0 % Lengyelország esetében; |
| --- | --- |

c)

3,0 % Lengyelország esetében;

| d) | 2,8 % Szlovénia esetében; |
| --- | --- |

d)

2,8 % Szlovénia esetében;

| e) | 2,3 % az Egyesült Királyság esetében. |
| --- | --- |

e)

2,3 % az Egyesült Királyság esetében.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 216., 1978.8.5., 1. o. A legutóbb a 695/2005/EK rendelettel (HL L 114., 2005.5.4., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 40., 1988.2.13., 25. o. A legutóbb az 956/2005/EK rendelettel (HL L 164., 2005.6.24., 8. o.) módosított rendelet.

2

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/6

---

A BIZOTTSÁG 1669/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a cukorágazatban 2005. október 14-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A cukorágazatban a melasz behozatalára vonatkozó végrehajtási rendelkezések megállapításáról és a 785/68/EGK rendelet (2) módosításáról szóló, 1995. június 23-i 1422/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a melasznak a 785/68/EGK bizottsági rendeletnek megfelelően megállapított CIF-importára „irányadó árnak” minősül. Ezt az árat a 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A cukorágazatban a melasz behozatalára vonatkozó végrehajtási rendelkezések megállapításáról és a 785/68/EGK rendelet (2) módosításáról szóló, 1995. június 23-i 1422/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a melasznak a 785/68/EGK bizottsági rendeletnek megfelelően megállapított CIF-importára „irányadó árnak” minősül. Ezt az árat a 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre kell megállapítani.

| (2) | Az irányadó árak meghatározásakor figyelembe kell venni a 785/68/EGK rendelet 3. cikkében meghatározott minden információt, kivéve az említett rendelet 4. cikkében meghatározott esetekben, valamint adott esetben a rögzítés a 785/68/EGK rendelet 7. cikkében meghatározott módszer alapján történhet. |
| --- | --- |

(2)

Az irányadó árak meghatározásakor figyelembe kell venni a 785/68/EGK rendelet 3. cikkében meghatározott minden információt, kivéve az említett rendelet 4. cikkében meghatározott esetekben, valamint adott esetben a rögzítés a 785/68/EGK rendelet 7. cikkében meghatározott módszer alapján történhet.

| (3) | A nem szabványminőségre vonatkozó árkiigazítás esetén a kínált melasz minőségétől függően a 785/68/EGK rendelet 6. cikke alapján növelni vagy csökkenteni kell az árakat. |
| --- | --- |

(3)

A nem szabványminőségre vonatkozó árkiigazítás esetén a kínált melasz minőségétől függően a 785/68/EGK rendelet 6. cikke alapján növelni vagy csökkenteni kell az árakat.

| (4) | Amennyiben eltérés van az adott termék küszöbára és irányadó ára között, kiegészítő importvámot kell meghatározni az 1422/95/EK rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint. Amennyiben az importvámokat az 1422/95/EK rendelet 5. cikke értelmében felfüggesztik, e vámok egyedi összegét rögzíteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben eltérés van az adott termék küszöbára és irányadó ára között, kiegészítő importvámot kell meghatározni az 1422/95/EK rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint. Amennyiben az importvámokat az 1422/95/EK rendelet 5. cikke értelmében felfüggesztik, e vámok egyedi összegét rögzíteni kell.

| (5) | Rögzíteni kell az érintett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat és kiegészítő vámokat, az 1422/95/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésével, valamint 3. cikke (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

Rögzíteni kell az érintett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat és kiegészítő vámokat, az 1422/95/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésével, valamint 3. cikke (1) bekezdésével összhangban.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1422/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott termékek behozatalára alkalmazandó irányadó árakat és a kiegészítő vámokat a melléklet állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK módosított rendelet (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.).

1

(2)  HL L 141., 1995.6.24., 12. o. A rendeletet legutóbb a 79/2003/EK rendelet módosította (HL L 13., 2003.1.18., 4. o.).

2

(3)  HL 145., 1968.6.27., 12. o. A legutóbb az 1422/95/EK rendelettel.

3

---

MELLÉKLET

A cukorágazatban 2005. október 14-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege | Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkében említett felfüggesztés miatt az adott termék nettó 100 kg-jára alkalmazandó importvám összege (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkében említett felfüggesztés miatt az adott termék nettó 100 kg-jára alkalmazandó importvám összege (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkével összhangban ez az összeg lép a közös vámtarifában e termékekre meghatározott vámtétel helyébe.

(2)  A módosított 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre vonatkozik.

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/8

---

A BIZOTTSÁG 1670/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az 1260/2001/EK rendelet értelmében a feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának helyzetét és különösen az említett rendelet 28. cikkében felsorolt ár- és költségtényezőket. A fenti cikk szerint figyelembe kell venni a tervezett kivitelek gazdasági szempontját is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1260/2001/EK rendelet értelmében a feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának helyzetét és különösen az említett rendelet 28. cikkében felsorolt ár- és költségtényezőket. A fenti cikk szerint figyelembe kell venni a tervezett kivitelek gazdasági szempontját is.

| (3) | A nyerscukorra vonatkozó visszatérítést a szabványminőségre kell megállapítani. E szabványminőséget az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének II. pontja határozza meg. Egyebekben ezt a visszatérítést az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani. A kandiscukor meghatározását az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg. A visszatérítés ilyen módon kiszámított összegét az ízesített vagy színezett cukor esetében e cukrok szacharóztartalmára kell alkalmazni, és azt a szacharóztartalom 1 %-ára vonatkoztatva kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

A nyerscukorra vonatkozó visszatérítést a szabványminőségre kell megállapítani. E szabványminőséget az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének II. pontja határozza meg. Egyebekben ezt a visszatérítést az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani. A kandiscukor meghatározását az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg. A visszatérítés ilyen módon kiszámított összegét az ízesített vagy színezett cukor esetében e cukrok szacharóztartalmára kell alkalmazni, és azt a szacharóztartalom 1 %-ára vonatkoztatva kell meghatározni.

| (4) | Különleges esetekben a visszatérítés összege más jogi aktusok útján is megállapítható. |
| --- | --- |

(4)

Különleges esetekben a visszatérítés összege más jogi aktusok útján is megállapítható.

| (5) | A visszatérítéseket kéthetente rögzítik. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítéseket kéthetente rögzítik. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható.

| (6) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke (5) bekezdésének első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(6)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke (5) bekezdésének első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik.

| (7) | A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001 eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösségnek ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jellegűnek tűnik. |
| --- | --- |

(7)

A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001 eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösségnek ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jellegűnek tűnik.

| (8) | A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés. |
| --- | --- |

(8)

A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés.

| (9) | Figyelembe véve e tényezőket, valamint a cukorpiac jelenlegi helyzetét, különösen a cukornak a közösségi és a világpiacon jegyzett árfolyamait és árait, a visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

Figyelembe véve e tényezőket, valamint a cukorpiac jelenlegi helyzetét, különösen a cukornak a közösségi és a világpiacon jegyzett árfolyamait és árait, a visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek feldolgozatlan és nem denaturált állapotban történő kivitelére nyújtható visszatérítéseket e rendelet melléklete állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 214., 1995.9.8., 16. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2005. OKTÓBER 14-I FELDOLGOZATLAN FEHÉRCUKOR ÉS NYERS CUKOR UTÁN JÁRÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3744 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetési hely kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3744

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetési hely kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.).

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).

(2)  Ezt az összeget a 92 %-os hozamú nyers cukorra kell alkalmazni. Ha az exportált nyers cukor hozama eltér a 92 %-tól, akkor az alkalmazandó visszatérítés összegét az 1260/2001/EK rendelet 28. cikk (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell kiszámítani.

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/10

---

A BIZOTTSÁG 1671/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 9. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni.

| (2) | Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1138/2005/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 9. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 39,407 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 185., 2005.7.16., 3. o.

2

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/11

---

A BIZOTTSÁG 1672/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. október 11-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. október 11-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2005. október 11-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 1239/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 200., 2005.7.30., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/13

---

A BIZOTTSÁG 1673/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. október 11-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. október 11-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2005. október 11-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 12,49 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező érvényű és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 1239/2005/EK rendelettel (HL L 200., 2005.7.30., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. A 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/14

---

A BIZOTTSÁG 1674/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a Lengyelország lobogója alatt az I és IIb ICES-övezetben közlekedő hajóknak a tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát.

| (3) | Ezért szükséges ezen állomány halászatának, valamint fedélzeten való tárolásának, átrakodásának és kirakodásának megtiltása, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges ezen állomány halászatának, valamint fedélzeten való tárolásának, átrakodásának és kirakodásának megtiltása,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2005-re kitűzött, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. Az e halászhajók által az ezen időpont után kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1300/2005/EK rendelettel (HL L 207., 2005.8.10., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Lengyelország |
| --- | --- |
| Állomány | COD/1/2B. |
| Faj | Tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | I, IIb |
| Időpont | 2005. szeptember 1. |

Tagállam

Lengyelország

Állomány

COD/1/2B.

Faj

Tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

I, IIb

Időpont

2005. szeptember 1.

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/16

---

A BIZOTTSÁG 1675/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának.

| (3) | A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187, 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. október 13-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/18

---

A BIZOTTSÁG 1676/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1058/2005/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2005. október 7. és 13. között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.7., 50. o.) rendelet.

3

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/19

---

A BIZOTTSÁG 1677/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a zabot érintő, Finnországban és Svédországban a 2005/2006-ös gazdasági évre foganatosítandó különleges intervenciós intézkedésről szóló, 2005. szeptember 2-i 1438/2005/EK bizottsági rendeletre (3),

mivel:

| (1) | Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre.

| (2) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése indokolt. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése indokolt.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. október 7. és 13. között benyújtott ajánlatok tekintetében a zab maximális export-visszatérítése 22,56 EUR/t-ban kerül rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19, 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 228., 2005.9.3., 5. o.

3

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/20

---

A BIZOTTSÁG 1678/2005/EK RENDELETE

(2005. október 13.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. október 7. és október 13. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 9,00 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Európai Parlament és Tanács

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/21

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. szeptember 7.)

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás 3. pontja szerinti igénybevételéről

(2005/706/EK)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 3. pontjára,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió létrehozta a Szolidaritási Alapot (az „Alap”), hogy kifejezze szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió létrehozta a Szolidaritási Alapot (az „Alap”), hogy kifejezze szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

| (2) | 2005. január 24-én Szlovákia egy vihar okozta katasztrófa kapcsán kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(2)

2005. január 24-én Szlovákia egy vihar okozta katasztrófa kapcsán kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére.

| (3) | A 2002. november 7-i intézményközi megállapodás egy milliárd EUR-ban maximált éves összeg erejéig ad lehetőséget az Alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(3)

A 2002. november 7-i intézményközi megállapodás egy milliárd EUR-ban maximált éves összeg erejéig ad lehetőséget az Alap igénybevételére.

| (4) | A 2004 novemberében bekövetkezett szlovákiai vihar eleget tesz az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéhez megállapított kritériumoknak, |
| --- | --- |

(4)

A 2004 novemberében bekövetkezett szlovákiai vihar eleget tesz az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéhez megállapított kritériumoknak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2005. költségvetési évre elfogadott általános költségvetésének keretében az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 5 667 578 EUR kötelezettségvállalási előirányzat vehető igénybe.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Strasbourgban, 2005. szeptember 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

(1)  HL C 283., 2002.11.20., 1. o.

1

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

2

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/23

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. szeptember 7.)

a rugalmassági eszköz igénybevételéről a szökőár sújtotta országok helyreállítási és újjáépítési támogatása érdekében az 1999. május 6-i intézményközi megállapodás 24. pontjával összhangban

(2005/707/EK)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 24. pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

A költségvetési hatóság egyetért a földrengés/szökőár sújtotta országok (főként Indonézia, Srí Lanka, és a Maldív-szigetek) helyreállítási és újjáépítési szükségleteinek 2005 és 2006 folyamán összesen 350 millió EUR-val történő támogatásával, ebből 2005-ben 170 millió EUR-val. A szükséges összeg egy része az érintett kormányokkal egyetértésben a régióra vonatkozó, feltételes és el nem kötelezett programok átszervezésével (60 millió EUR), illetve a gyorsreagálási mechanizmus (12 millió EUR), valamint a vésztartalék (70 millió EUR) igénybevételével áll rendelkezésre. Mivel a „Külső fellépések” 4. költségvetési fejezet 2005-ben már 100 millió EUR-val túllépte a keretet, és a fejezet előirányzatainak összes átcsoportosítási lehetőségét megvizsgálták, 15 millió EUR-t a rugalmassági eszköz pótlólagos alkalmazásával fognak finanszírozni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2005. költségvetési évre elfogadott általános költségvetésének 3/2005. sz. költségvetésmódosításánál a rugalmassági eszközt alkalmazzák a 15 000 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatok biztosításához.

Az összeg a földrengés/szökőár sújtotta ázsiai országok helyreállítási és újjáépítési támogatásának finanszírozására szolgál, fedezetet rá a pénzügyi terv „Külső fellépések” 4. költségvetési fejezete nyújt, a 2005. évi költségvetés „Helyreállítási és újjáépítési műveletek az ázsiai fejlődő országokban” 19 10 04. jogcímcsoportja szerint.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Strasbourgban, 2005. szeptember 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

(1)  HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.

1

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/24

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. szeptember 7.)

a 2000–2006 közötti időszakra szóló pénzügyi terv átdolgozásáról

(2005/708/EK)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodásra és különösen annak 19., 20. és 21. pontjára (1),

tekintettel a pénzügyi terv felülvizsgálatáról szóló, 2003. május 19-i 2003/430/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

tekintettel a Bizottság ajánlásaira,

a Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdésében (3) rögzített eljárásnak megfelelően eljárva,

mivel:

Ta közös agrárpolitika Tanács által 2003 szeptemberében elfogadott reformja (4) a közvetlen kifizetések csökkentését („modulációját”) irányozza elő a vidékfejlesztési politika finanszírozására annak érdekében, hogy megfelelőbb egyensúlyt biztosítson a fenntartható mezőgazdaság előmozdítását célzó szakpolitikai eszközök és a vidékfejlesztés előmozdítását célzó szakpolitikai eszközök között, valamint hogy biztosítsa a további vidékfejlesztési intézkedések finanszírozását. A 2003/430/EK határozat által átdolgozott, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás I. mellékletében rögzített pénzügyi tervet (a továbbiakban: pénzügyi terv) ezért úgy kell módosítani, hogy figyelembe vegye a moduláció hatását a 2006. évre. Következésképpen az 1a. „Közös agrárpolitika” alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatai felhasználhatók az 1b. „Vidékfejlesztés” alfejezet alatt szereplő további intézkedések finanszírozására anélkül, hogy az 1. „Mezőgazdaság” fejezet felső határában változás következne be,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A pénzügyi terv az alábbiak szerint kerül átdolgozásra:

Az 1a., 1b., 2a. és 2b. táblázatok 1. fejezetében a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó éves felső határok az alábbiak szerint módosulnak:

| a) | az 1a. alfejezetben („Közös agrárpolitika”) szereplő számadat 2006-ban a modulációnak megfelelő összeggel csökkentésre kerül;







  A Közös agrárpolitikára előirányzott csökkentett összeg | 2006 |
| --- | --- | --- |
| millió euró/1999-es árakon | – 570 |
| millió euró/2005-ös árakon | – 655 |

a)

az 1a. alfejezetben („Közös agrárpolitika”) szereplő számadat 2006-ban a modulációnak megfelelő összeggel csökkentésre kerül;

A Közös agrárpolitikára előirányzott csökkentett összeg

2006

millió euró/1999-es árakon

– 570

millió euró/2005-ös árakon

– 655

| b) | az 1b. alfejezetben („Vidékfejlesztés”) szereplő számadat 2006-ban a modulációnak megfelelő összeggel megemelésre kerül.







  A Vidékfejlesztésre előirányzott megemelt összeg | 2006 |
| --- | --- | --- |
| millió euró/1999-es árakon | + 570 |
| millió euró/2005-ös árakon | + 655 |

b)

az 1b. alfejezetben („Vidékfejlesztés”) szereplő számadat 2006-ban a modulációnak megfelelő összeggel megemelésre kerül.

A Vidékfejlesztésre előirányzott megemelt összeg

2006

millió euró/1999-es árakon

+ 570

millió euró/2005-ös árakon

+ 655

2. cikk

(1)   Az Európai Unió pénzügyi tervét, 1999-es árakon, a mellékletben szereplő 1a. és 1b. táblázat tartalmazza.

(2)   A bruttó nemzeti jövedelemben (GNI) és az árakban bekövetkező mozgásoknak megfelelően 2005-re elvégzett technikai kiigazításból származó, ennek megfelelő pénzügyi tervet a mellékletben szereplő 2a. és 2b. táblázat tartalmazza.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Strasbourgban, 2005. szeptember 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

(1)  HL C 172., 1999.6.18. A legutóbb a 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.

1

(2)  HL L 147., 2003.6.14., 31. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 7-i határozata és a Tanács 2005. július 18-i határozata.

3

(4)  A Tanács 1782/2003/EK rendelete (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

1a. Táblázat:   Átdolgozott pénzügyi terv (EU-25) 1999-ES árakon

| (millió EUR) |
| --- |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MEZŐGAZDASÁG |

(millió EUR)

Kötelezettségvállalási előirányzatok

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MEZŐGAZDASÁG

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a. | Közös agrárpolitika |
| --- | --- |

1a.

Közös agrárpolitika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b. | Vidékfejlesztés |
| --- | --- |

1b.

Vidékfejlesztés

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Strukturális alapok

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Kohéziós alap

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | BELSŐ SZAKPOLITIKÁK |
| --- | --- |

3.

BELSŐ SZAKPOLITIKÁK

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |
| --- | --- |

4.

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | IGAZGATÁS (1) |
| --- | --- |

5.

IGAZGATÁS (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | TARTALÉKOK |
| --- | --- |

6.

TARTALÉKOK

900

900

650

400

400

400

400

Monetáris tartalék

500

500

250

Gyorssegélytartalék

200

200

200

200

200

200

200

Garanciatartalék

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA |
| --- | --- |

7.

ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Mezőgazdaság

520

520

520

520

Előcsatlakozási strukturális eszköz

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (tagjelölt országok)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENZÁCIÓ |
| --- | --- |

8.

KOMPENZÁCIÓ

1 273

1 173

940

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSRA SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

ÖSSZES KIFIZETÉSRE SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Felső határ, kifizetésre szóló előirányzatok a GNI százalékában (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Fedezet előre nem látható kiadásokra

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Saját források felső határa

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1b. Táblázat:   Átdolgozott pénzügyi terv (EU-25) 1999-ES árakon

(beleértve a ciprusi politikai rendezés költségvetési vonatkozásait)

| (millió EUR) |
| --- |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MEZŐGAZDASÁG |

(millió EUR)

Kötelezettségvállalási előirányzatok

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MEZŐGAZDASÁG

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a. | Közös agrárpolitika |
| --- | --- |

1a.

Közös agrárpolitika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b. | Vidékfejlesztés |
| --- | --- |

1b.

Vidékfejlesztés

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Strukturális alapok

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Kohéziós alap

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | BELSŐ SZAKPOLITIKÁK |
| --- | --- |

3.

BELSŐ SZAKPOLITIKÁK

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |
| --- | --- |

4.

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | IGAZGATÁS (2) |
| --- | --- |

5.

IGAZGATÁS (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | TARTALÉKOK |
| --- | --- |

6.

TARTALÉKOK

900

900

650

400

400

400

400

Monetáris tartalék

500

500

250

Gyorssegélytartalék

200

200

200

200

200

200

200

Garanciatartalék

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA |
| --- | --- |

7.

ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Mezőgazdaság

520

520

520

520

Előcsatlakozási strukturális eszköz

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (tagjelölt országok)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENZÁCIÓ |
| --- | --- |

8.

KOMPENZÁCIÓ

1 273

1 173

940

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSRA SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

ÖSSZES KIFIZETÉSRE SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Felső határ, kifizetésre szóló előirányzatok a GNI százalékában (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Fedezet előre nem látható kiadásokra

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Saját források felső határa

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

2a. Táblázat:   Átdolgozott pénzügyi terv (eu-25) folyó árakon

| (millió EUR) |
| --- |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | Folyó árak |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MEZŐGAZDASÁG |

(millió EUR)

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Folyó árak

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MEZŐGAZDASÁG

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a. | Közös agrárpolitika |
| --- | --- |

1a.

Közös agrárpolitika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b. | Vidékfejlesztés |
| --- | --- |

1b.

Vidékfejlesztés

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Strukturális alapok

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Kohéziós alap

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | BELSŐ SZAKPOLITIKÁK |
| --- | --- |

3.

BELSŐ SZAKPOLITIKÁK

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |
| --- | --- |

4.

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | IGAZGATÁS (3) |
| --- | --- |

5.

IGAZGATÁS (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | TARTALÉKOK |
| --- | --- |

6.

TARTALÉKOK

906

916

676

434

442

446

458

Monetáris tartalék

500

500

250

Gyorssegélytartalék

203

208

213

217

221

223

229

Garanciatartalék

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA |
| --- | --- |

7.

ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Mezőgazdaság

529

540

555

564

Előcsatlakozási strukturális eszköz

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (tagjelölt országok)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENZÁCIÓ |
| --- | --- |

8.

KOMPENZÁCIÓ

1 410

1 305

1 074

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSRA SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

ÖSSZES KIFIZETÉSRE SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Felső határ, kifizetésre szóló előirányzatok a GNI százalékában (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Fedezet előre nem látható kiadásokra

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Saját források felső határa

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

2b. Táblázat:   Átdolgozott pénzügyi terv (EU-25) folyó árakon

(beleértve a ciprusi politikai rendezés költségvetési vonatkozásait)

| (millió EUR) |
| --- |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | Folyó árak |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MEZŐGAZDASÁG |

(millió EUR)

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Folyó árak

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MEZŐGAZDASÁG

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a. | Közös agrárpolitika |
| --- | --- |

1a.

Közös agrárpolitika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b. | Vidékfejlesztés |
| --- | --- |

1b.

Vidékfejlesztés

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Strukturális alapok

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Kohéziós alap

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | BELSŐ SZAKPOLITIKÁK |
| --- | --- |

3.

BELSŐ SZAKPOLITIKÁK

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |
| --- | --- |

4.

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | IGAZGATÁS (4) |
| --- | --- |

5.

IGAZGATÁS (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | TARTALÉKOK |
| --- | --- |

6.

TARTALÉKOK

906

916

676

434

442

446

458

Monetáris tartalék

500

500

250

0

0

0

0

Gyorssegélytartalék

203

208

213

217

221

223

229

Garanciatartalék

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA |
| --- | --- |

7.

ELŐCSATLAKOZÁSI STRATÉGIA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Mezőgazdaság

529

540

555

564

Előcsatlakozási strukturális eszköz

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (tagjelölt országok)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENZÁCIÓ |
| --- | --- |

8.

KOMPENZÁCIÓ

1 410

1 305

1 074

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSRA SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

ÖSSZES KIFIZETÉSRE SZÓLÓ ELŐIRÁNYZAT

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Felső határ, kifizetésre szóló előirányzatok a GNI százalékában (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Fedezet előre nem látható kiadásokra

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Saját források felső határa

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Az erre a címsorra vonatkozó felső határ alatt szereplő nyugdíjra fordítandó kiadások az alkalmazottak nyugdíjrendszerbe befizetett hozzájárulásaival csökkentett értéken kerülnek számításra, 1999-es árakon legfeljebb 1 100 millió EUR összegig a 2000–2006 időszakra.

(2)  Az erre a címsorra vonatkozó felső határ alatt szereplő nyugdíjra fordítandó kiadások az alkalmazottak nyugdíjrendszerbe befizetett hozzájárulásaival csökkentett értéken kerülnek számításra, 1999-es árakon legfeljebb 1 100 millió EUR összegig a 2000–2006 időszakra.

(3)  Az erre a címsorra vonatkozó felső határ alatt szereplő nyugdíjra fordítandó kiadások az alkalmazottak nyugdíjrendszerbe befizetett hozzájárulásaival csökkentett értéken kerülnek számításra, 1999-es árakon legfeljebb 1 100 millió EUR összegig a 2000–2006 időszakra.

(4)  Az erre a címsorra vonatkozó felső határ alatt szereplő nyugdíjra fordítandó kiadások az alkalmazottak nyugdíjrendszerbe befizetett hozzájárulásaival csökkentett értéken kerülnek számításra, 1999-es árakon legfeljebb 1 100 millió EUR összegig a 2000–2006 időszakra.

---

Bizottság

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/30

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. augusztus 2.)

a Franciaország által a France Télécom számára nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2004) 3061. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/709/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó egyezményre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a fenti cikkek szerint (1), és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2003. január 31-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint (a továbbiakban: „indító határozat”) a francia hatóságok által, a France Télécom (a továbbiakban: „FT” vagy „a vállalat”) javára foganatosított pénzügyi intézkedések és az erre az üzemeltetőre alkalmazandó iparűzési adó rendszerének tárgyában. Azoknak a tényeknek a leírása, amelyek ennek az eljárásnak a megindításához vezettek nem szerepel újra a jelen határozatban (2). |
| --- | --- |

(1)

2003. január 31-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint (a továbbiakban: „indító határozat”) a francia hatóságok által, a France Télécom (a továbbiakban: „FT” vagy „a vállalat”) javára foganatosított pénzügyi intézkedések és az erre az üzemeltetőre alkalmazandó iparűzési adó rendszerének tárgyában. Azoknak a tényeknek a leírása, amelyek ennek az eljárásnak a megindításához vezettek nem szerepel újra a jelen határozatban (2).

| (2) | Az indító határozatról az értesítést Franciaországnak 2003. január 31-én küldték meg. A lényeges hibák kijavítása után egy hibajegyzéket küldtek Franciaországnak 2003. március 7-én. |
| --- | --- |

(2)

Az indító határozatról az értesítést Franciaországnak 2003. január 31-én küldték meg. A lényeges hibák kijavítása után egy hibajegyzéket küldtek Franciaországnak 2003. március 7-én.

| (3) | Franciaország kiegészítő információkat hozott a Bizottság tudomására a 2003. április 4-én, 2003. május 15-én és 2004. január 29-én küldött levelekben. |
| --- | --- |

(3)

Franciaország kiegészítő információkat hozott a Bizottság tudomására a 2003. április 4-én, 2003. május 15-én és 2004. január 29-én küldött levelekben.

| (4) | A Bizottság határozata az eljárás megnyitásáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került (3). A Bizottság felkérte az érdekelt harmadik feleket, hogy ismertessék észrevételeiket a tárgyalt támogatási intézkedések ügyében. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata az eljárás megnyitásáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került (3). A Bizottság felkérte az érdekelt harmadik feleket, hogy ismertessék észrevételeiket a tárgyalt támogatási intézkedések ügyében.

| (5) | A Bizottság a következő észrevételeket kapta e tárgyban érdekelt harmadik felektől:






  — | 2003. március 21-én a Cable and Wireless plc és a Cable and Wireless SA észrevételeit |
| --- | --- | --- |

(5)

A Bizottság a következő észrevételeket kapta e tárgyban érdekelt harmadik felektől:

—

2003. március 21-én a Cable and Wireless plc és a Cable and Wireless SA észrevételeit

| — | 2003. április 11-én a Cegetel észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 11-én a Cegetel észrevételeit

| — | 2003. április 10-én az AFORS Télécom észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 10-én az AFORS Télécom észrevételeit

| — | 2003. április 11-én az LDCOM észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 11-én az LDCOM észrevételeit

| — | 2003. április 11-én A észrevételeit (4) |
| --- | --- |

—

2003. április 11-én A észrevételeit (4)

| — | 2003. április 10-én a Tiscali észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 10-én a Tiscali észrevételeit

| — | 2003. április 11-én a WorldCom France észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 11-én a WorldCom France észrevételeit

| — | 2003. április 11-én B észrevételeit (4) |
| --- | --- |

—

2003. április 11-én B észrevételeit (4)

| — | 2003. április 11-én a Bouygues SA és a Bouygues Télécom (BT) észrevételeit (5) |
| --- | --- |

—

2003. április 11-én a Bouygues SA és a Bouygues Télécom (BT) észrevételeit (5)

| — | 2003. április 14-én a Telecom Italia észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 14-én a Telecom Italia észrevételeit

| — | 2003. április 14-én C észrevételeit (4) |
| --- | --- |

—

2003. április 14-én C észrevételeit (4)

| — | 2003. április 29-én B észrevételeit |
| --- | --- |

—

2003. április 29-én B észrevételeit

| — | 2003. április 30-án az LDCOM észrevételeit (6). |
| --- | --- |

—

2003. április 30-án az LDCOM észrevételeit (6).

| (6) | Ezeket továbbította Franciaországnak 2003. május 16-án, megadva neki a lehetőséget a véleménynyilvánításra. |
| --- | --- |

(6)

Ezeket továbbította Franciaországnak 2003. május 16-án, megadva neki a lehetőséget a véleménynyilvánításra.

| (7) | A francia hatóságok megjegyzéseiket 2003. június 30-án és 2003. július 29-én kelt leveleikben fejtették ki. |
| --- | --- |

(7)

A francia hatóságok megjegyzéseiket 2003. június 30-án és 2003. július 29-én kelt leveleikben fejtették ki.

| (8) | A Bizottság más információkat és dokumentumokat is kapott harmadik felektől, amelyek jegyzéke az alábbiakban szerepel:






  — | 2003. június 23-án az LDCOM levelét |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság más információkat és dokumentumokat is kapott harmadik felektől, amelyek jegyzéke az alábbiakban szerepel:

—

2003. június 23-án az LDCOM levelét

| — | 2003. június 25-én D levelét (4) |
| --- | --- |

—

2003. június 25-én D levelét (4)

| — | 2003. október 27-én az MCI levelét |
| --- | --- |

—

2003. október 27-én az MCI levelét

| — | 2003. október 16-án az ECTA levelét |
| --- | --- |

—

2003. október 16-án az ECTA levelét

| — | 2003. június 25-én E levelét (4) |
| --- | --- |

—

2003. június 25-én E levelét (4)

| — | 2004. január 7-én BT levelét |
| --- | --- |

—

2004. január 7-én BT levelét

| — | 2004. január 16-én LT levelét |
| --- | --- |

—

2004. január 16-én LT levelét

| — | 2004. március 19-én az FT levelét |
| --- | --- |

—

2004. március 19-én az FT levelét

| — | 2004. április 5-én a Tiscali levelét |
| --- | --- |

—

2004. április 5-én a Tiscali levelét

| — | 2004. május 17-én az LDCOM levelét |
| --- | --- |

—

2004. május 17-én az LDCOM levelét

| — | 2004. május 26-án a BT levelét |
| --- | --- |

—

2004. május 26-án a BT levelét

| — | 2004. június 22-én az FT levelét |
| --- | --- |

—

2004. június 22-én az FT levelét

| — | 2004. június 30-án az FT faxát |
| --- | --- |

—

2004. június 30-án az FT faxát

| — | 2004. július 2-án az FT faxát |
| --- | --- |

—

2004. július 2-án az FT faxát

| — | 2004. július 16-án a BT faxát. |
| --- | --- |

—

2004. július 16-án a BT faxát.

| (9) | A Bizottság kiegészítő felvilágosításokat kért a francia hatóságoktól a következő keltezésű levelekben:






  — | 2003. szeptember 11. (a francia hatóságok válasza 2003. október 20-án) |
| --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság kiegészítő felvilágosításokat kért a francia hatóságoktól a következő keltezésű levelekben:

—

2003. szeptember 11. (a francia hatóságok válasza 2003. október 20-án)

| — | 2003. november 11. (a francia hatóságok válasza 2003. december 4-én) |
| --- | --- |

—

2003. november 11. (a francia hatóságok válasza 2003. december 4-én)

| — | 2004. január 12. (a francia hatóságok válasza 2004. január 21-én) |
| --- | --- |

—

2004. január 12. (a francia hatóságok válasza 2004. január 21-én)

| — | 2004. február 2. (a francia hatóságok válasza 2004. február 16-án) |
| --- | --- |

—

2004. február 2. (a francia hatóságok válasza 2004. február 16-án)

| — | 2004. június 1. (a francia hatóságok válasza a 2004. június 16-i gyűlés során) |
| --- | --- |

—

2004. június 1. (a francia hatóságok válasza a 2004. június 16-i gyűlés során)

| (10) | A Bizottság 2004. május 3-án és 2004. június 14-én megküldte a francia hatóságoknak a (8) preambulumbekezdésben jelzett leveleket. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2004. május 3-án és 2004. június 14-én megküldte a francia hatóságoknak a (8) preambulumbekezdésben jelzett leveleket.

| (11) | A Bizottság meghallgatta a harmadik felek képviselőit a különféle találkozókon az eljárás során. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság meghallgatta a harmadik felek képviselőit a különféle találkozókon az eljárás során.

| (12) | A Bizottság találkozott a francia hatóságokkal és az FT-vel 2004. január 22-én, 2004. június 16-án és 23-án. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság találkozott a francia hatóságokkal és az FT-vel 2004. január 22-én, 2004. június 16-án és 23-án.

| (13) | 2004. július 5-én küldött faxban a francia hatóságok új számításokat adtak be a Bizottságnak az iparűzési adó kedvezményére vonatkozóan. 2004. július 13-án, 15-én és 16-án a francia hatóságok kiegészítő megjegyzéseket nyújtottak be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(13)

2004. július 5-én küldött faxban a francia hatóságok új számításokat adtak be a Bizottságnak az iparűzési adó kedvezményére vonatkozóan. 2004. július 13-án, 15-én és 16-án a francia hatóságok kiegészítő megjegyzéseket nyújtottak be a Bizottsághoz.

II.   LEÍRÁS

| (14) | Csak az FT-re alkalmazandó, az eredeti határozatban említett különleges iparűzési adó képezi a jelen határozat tárgyát. |
| --- | --- |

(14)

Csak az FT-re alkalmazandó, az eredeti határozatban említett különleges iparűzési adó képezi a jelen határozat tárgyát.

| (15) | Mivel a vizsgált intézkedés már részletesen le van írva az eredeti határozatban (7), ezt a leírást a jelen határozatban csak a szükséges mértékben ismételjük meg. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a vizsgált intézkedés már részletesen le van írva az eredeti határozatban (7), ezt a leírást a jelen határozatban csak a szükséges mértékben ismételjük meg.

| (16) | 1990-ig az FT társaság tevékenységét a minisztérium egyik, a postával és a távközléssel foglalkozó igazgatósága végezte. Mint államigazgatási közszolgáltatónak, a korábbi Távközlési Főigazgatóságnak nem kellett megfizetnie az alábbi adók egyikét sem: i. iparűzési adó, ii. vagyonadó az épített és nem épített ingatlanokra és iii. társasági adó (8). Kapott egy, az államétól elkülönített költségvetést, amely erősen szufficites volt, és be kellett fizetnie az általános költségvetésbe a működési többletjövedelmet, valamint bizonyos lehívásai is lehettek konkrét tevékenységek finanszírozására. |
| --- | --- |

(16)

1990-ig az FT társaság tevékenységét a minisztérium egyik, a postával és a távközléssel foglalkozó igazgatósága végezte. Mint államigazgatási közszolgáltatónak, a korábbi Távközlési Főigazgatóságnak nem kellett megfizetnie az alábbi adók egyikét sem: i. iparűzési adó, ii. vagyonadó az épített és nem épített ingatlanokra és iii. társasági adó (8). Kapott egy, az államétól elkülönített költségvetést, amely erősen szufficites volt, és be kellett fizetnie az általános költségvetésbe a működési többletjövedelmet, valamint bizonyos lehívásai is lehettek konkrét tevékenységek finanszírozására.

| (17) | A posta és távközlés közszolgáltatás megszervezéséről szóló 1990. július 2-i 90-568 sz. törvény a korábbi Távközlési Főigazgatóságot két külön jogi személlyé alakította át (a Posta és az FT), amelyek pénzügyi önállóságot kaptak és a kereskedelmi jog hatálya alá kerültek. Az ilyen jogi személyiség megadásából ennek a két jogalanynak annak kellett volna következnie, hogy az általános adózás alkalmazandó rájuk. Valójában, az általános adókódex (Code général des impôts, a továbbiakban: „CGI”) 1654. cikke értelmében: „A közintézmények, az állam ipari vagy kereskedelmi létesítményei, azok a vállalatok, amelyekben az állam, vagy a helyi önkormányzatok részesedéssel rendelkeznek. Az általános adózási feltételek szerint minden olyan adót meg kell fizetniük, amelyek az ugyanolyan tevékenységet folytató magánvállalatokra érvényesek.” Ebből adódóan az FT-nek is az általános adózási szabályok hatálya alá kellett volna esnie, létrejötte, 1991. január 1-je óta (az 1990. július 2-i 90-568 sz. törvény 1. cikke). Mindazonáltal, ezzel az elvvel ellentétesen – amelyet egyébként maga a 90-568 sz. törvény is visszavont (9) – a jogalkotó az általánostól eltérő adózási szabályokat hozott létre az FT számára (a 90-568 sz. törvény 18–21. cikkei), kétféle rendszerben, egy „átmeneti” rendszerben, amelyet 1991. január 1-től 1994. január 1-ig kellett alkalmazni, majd egy „végleges” rendszerben, amelyet 1994. január 1-től kellett alkalmazni és időtartama nem korlátozott.






  — | 1991–1993: A 90-568 sz. törvény 19. cikke állapította meg azt az elvet, hogy amennyiben az 1991. január 1-jétől 1994. január 1-jéig tartó időszakban az FT-re csak az állam által ténylegesen viselt adók hatályosak. Ebből következően ebben az időszakban az FT-nek, az állam megjelenési formájaként, nem kellett az olyan adókat megfizetnie, mint az iparűzési adó, a vagyonadó vagy a társasági adó. Ugyanebben az időszakban, és ugyanannak a cikknek az értelmében, az FT-nek hozzá kellett járulnia az állami költségvetéshez (különösen a polgári kutatás-fejlesztés költségvetéséhez) „az általános költségvetés javára történő befizetés címén”. Ezeket a hozzájárulásokat évente határozták meg a pénzügyi törvények, egy megadott összegen belül (10). |
| --- | --- | --- |

(17)

A posta és távközlés közszolgáltatás megszervezéséről szóló 1990. július 2-i 90-568 sz. törvény a korábbi Távközlési Főigazgatóságot két külön jogi személlyé alakította át (a Posta és az FT), amelyek pénzügyi önállóságot kaptak és a kereskedelmi jog hatálya alá kerültek. Az ilyen jogi személyiség megadásából ennek a két jogalanynak annak kellett volna következnie, hogy az általános adózás alkalmazandó rájuk. Valójában, az általános adókódex (Code général des impôts, a továbbiakban: „CGI”) 1654. cikke értelmében: „A közintézmények, az állam ipari vagy kereskedelmi létesítményei, azok a vállalatok, amelyekben az állam, vagy a helyi önkormányzatok részesedéssel rendelkeznek. Az általános adózási feltételek szerint minden olyan adót meg kell fizetniük, amelyek az ugyanolyan tevékenységet folytató magánvállalatokra érvényesek.” Ebből adódóan az FT-nek is az általános adózási szabályok hatálya alá kellett volna esnie, létrejötte, 1991. január 1-je óta (az 1990. július 2-i 90-568 sz. törvény 1. cikke). Mindazonáltal, ezzel az elvvel ellentétesen – amelyet egyébként maga a 90-568 sz. törvény is visszavont (9) – a jogalkotó az általánostól eltérő adózási szabályokat hozott létre az FT számára (a 90-568 sz. törvény 18–21. cikkei), kétféle rendszerben, egy „átmeneti” rendszerben, amelyet 1991. január 1-től 1994. január 1-ig kellett alkalmazni, majd egy „végleges” rendszerben, amelyet 1994. január 1-től kellett alkalmazni és időtartama nem korlátozott.

—

1991–1993: A 90-568 sz. törvény 19. cikke állapította meg azt az elvet, hogy amennyiben az 1991. január 1-jétől 1994. január 1-jéig tartó időszakban az FT-re csak az állam által ténylegesen viselt adók hatályosak. Ebből következően ebben az időszakban az FT-nek, az állam megjelenési formájaként, nem kellett az olyan adókat megfizetnie, mint az iparűzési adó, a vagyonadó vagy a társasági adó. Ugyanebben az időszakban, és ugyanannak a cikknek az értelmében, az FT-nek hozzá kellett járulnia az állami költségvetéshez (különösen a polgári kutatás-fejlesztés költségvetéséhez) „az általános költségvetés javára történő befizetés címén”. Ezeket a hozzájárulásokat évente határozták meg a pénzügyi törvények, egy megadott összegen belül (10).

| — | 1994–2003: A 90-568 sz. törvény (18. cikk) és a CGI 1654. cikkének alkalmazásában az FT az általános adózás hatálya alá került 1994. január 1-jétől, a közvetlen helyi adók kivételével (vagyonadó, iparűzési adó), amelyekre a 90-568 sz. törvény különleges feltételeket írt elő, azok mértéke, alapja és kivetésének módja tekintetében. A francia hatóságok első becslése szerint az FT haszna az iparűzési adóval kapcsolatban neki megadott sajátos elbánásból következően mintegy évi 198 millió EUR-t tesz ki (11). Az utóbb a francia hatóságok által átadott számok szerint ez az összeg ennél kevesebb (ld. alább az 54. és azt követő pontokban). Az iparűzési adóval kapcsolatos különleges elbánást, amelyet időtartambeli korlátozás nélkül irányoztak elő, a 2003. évi pénzügyi törvény megszüntette (12). |
| --- | --- |

—

1994–2003: A 90-568 sz. törvény (18. cikk) és a CGI 1654. cikkének alkalmazásában az FT az általános adózás hatálya alá került 1994. január 1-jétől, a közvetlen helyi adók kivételével (vagyonadó, iparűzési adó), amelyekre a 90-568 sz. törvény különleges feltételeket írt elő, azok mértéke, alapja és kivetésének módja tekintetében. A francia hatóságok első becslése szerint az FT haszna az iparűzési adóval kapcsolatban neki megadott sajátos elbánásból következően mintegy évi 198 millió EUR-t tesz ki (11). Az utóbb a francia hatóságok által átadott számok szerint ez az összeg ennél kevesebb (ld. alább az 54. és azt követő pontokban). Az iparűzési adóval kapcsolatos különleges elbánást, amelyet időtartambeli korlátozás nélkül irányoztak elő, a 2003. évi pénzügyi törvény megszüntette (12).

III.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (18) | Az érdekeltek által beküldött észrevételek arra korlátozódnak, hogy megismétlik az eredeti határozatban a Bizottság által kifejtett érveket. Ennek következtében ezek a jelen határozatban nem kerülnek megismétlésre. |
| --- | --- |

(18)

Az érdekeltek által beküldött észrevételek arra korlátozódnak, hogy megismétlik az eredeti határozatban a Bizottság által kifejtett érveket. Ennek következtében ezek a jelen határozatban nem kerülnek megismétlésre.

IV.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (19) | A francia hatóságok érvelése egy alapvető pontra összpontosít, vagyis arra, hogy az állam által az FT számára létrehozott sajátos elbánás nem jelentett előnyt a vállalat számára. Tulajdonképpen a francia hatóságok elismerik, hogy az FT különleges elbánásban részesült az iparűzési adót illetően 1991 és 2002 között, de úgy vélik, hogy ez az elbánás nem jelentett számára semmiféle előnyt és semmiféle hatást nem gyakorolt a közszféra erőforrásaira, mert az általános szabályokhoz képest az FT túladóztatását eredményezte. Ennek a következtetésnek a levonásához a francia hatóságok a következő három pontra támaszkodnak:






  — | 1991 és 1993 között az FT-nek befizetést kellett teljesítenie az általános költségvetésbe, amely – a francia hatóságok szerint – egyenértékű az iparűzési adóval és magában foglalja (nevezetesen) magának az iparűzési adónak az összegét, |
| --- | --- | --- |

(19)

A francia hatóságok érvelése egy alapvető pontra összpontosít, vagyis arra, hogy az állam által az FT számára létrehozott sajátos elbánás nem jelentett előnyt a vállalat számára. Tulajdonképpen a francia hatóságok elismerik, hogy az FT különleges elbánásban részesült az iparűzési adót illetően 1991 és 2002 között, de úgy vélik, hogy ez az elbánás nem jelentett számára semmiféle előnyt és semmiféle hatást nem gyakorolt a közszféra erőforrásaira, mert az általános szabályokhoz képest az FT túladóztatását eredményezte. Ennek a következtetésnek a levonásához a francia hatóságok a következő három pontra támaszkodnak:

—

1991 és 1993 között az FT-nek befizetést kellett teljesítenie az általános költségvetésbe, amely – a francia hatóságok szerint – egyenértékű az iparűzési adóval és magában foglalja (nevezetesen) magának az iparűzési adónak az összegét,

| — | a francia hatóságok kitartanak amellett, hogy a 90-568 sz. törvény „mindenkorra” egyedi adóügyi elbánást állapított meg, amely az FT-re 1991-től 2003-ig volt alkalmazandó. Úgy vélik, hogy az adott elbánás által az FT számára juttatott előnyt globálisan, az 1991–2003 időszak egészére kell kiszámolni. Ez azt jelenti, hogy véleményük szerint az FT túladóztatása az egyik évben „kompenzálhatja” az FT aluladóztatását egy másik évben, |
| --- | --- |

—

a francia hatóságok kitartanak amellett, hogy a 90-568 sz. törvény „mindenkorra” egyedi adóügyi elbánást állapított meg, amely az FT-re 1991-től 2003-ig volt alkalmazandó. Úgy vélik, hogy az adott elbánás által az FT számára juttatott előnyt globálisan, az 1991–2003 időszak egészére kell kiszámolni. Ez azt jelenti, hogy véleményük szerint az FT túladóztatása az egyik évben „kompenzálhatja” az FT aluladóztatását egy másik évben,

| — | a francia hatóságok szerint az iparűzési adónak és a társasági adónak a vállalatra való kivetése nem különíthető el egymástól; ezáltal az FT közterheinek különböző elemeit az 1991–2003 időszak egészére kell vizsgálni. Mivel az iparűzési adó beszámításra kerül az adóalapot képező jövedelem meghatározásában, az iparűzési adó miatti esetleges aluladóztatás korrekciójának a társasági adó összegének lefelé történő korrigálásával kell párosulnia. |
| --- | --- |

—

a francia hatóságok szerint az iparűzési adónak és a társasági adónak a vállalatra való kivetése nem különíthető el egymástól; ezáltal az FT közterheinek különböző elemeit az 1991–2003 időszak egészére kell vizsgálni. Mivel az iparűzési adó beszámításra kerül az adóalapot képező jövedelem meghatározásában, az iparűzési adó miatti esetleges aluladóztatás korrekciójának a társasági adó összegének lefelé történő korrigálásával kell párosulnia.

| (20) | Másodszor, a francia hatóságok fenntartják, hogy a kérdéses intézkedést meglévőnek kellene tekinteni. Végül a Bizottsággal folytatott találkozók során, amelyekre 2004. június 16-án és június 23-án került sor, a francia hatóságok megkérdőjelezték azoknak a számításoknak a megalapozottságát, amelyet saját maguk adtak be a Bizottságnak, arról a különbségről, amely az FT által fizetett és aközött az iparűzési adó között van, amelyet akkor kellett volna fizetnie, ha az általános szabályok vonatkoztak volna rá. A francia hatóságok szerint biztonsággal lehetetlen kiszámítani az FT aluladóztatását az iparűzési adó szempontjából 1994-től. Ennek következtében a francia hatóságok szerint a Bizottságnak nem kellene foglalkoznia ezzel a kérdéssel. 2004. július 5-én a francia hatóságok újabb számításokat juttattak el a Bizottságnak (amelyeket maga az FT készített), amelyek bevallottan sem nem pontosabbak, sem nem helyesebbek, mint azok, amelyeket korábban nyújtottak be, de amelyek egyszerűen azt célozzák, hogy bemutassák, mennyire lehetetlen pontosan megbecsülni azt az előnyt, amelyre az FT az iparűzési adóval kapcsolatos különleges elbánás révén szert tett 1994-től kezdődően. |
| --- | --- |

(20)

Másodszor, a francia hatóságok fenntartják, hogy a kérdéses intézkedést meglévőnek kellene tekinteni. Végül a Bizottsággal folytatott találkozók során, amelyekre 2004. június 16-án és június 23-án került sor, a francia hatóságok megkérdőjelezték azoknak a számításoknak a megalapozottságát, amelyet saját maguk adtak be a Bizottságnak, arról a különbségről, amely az FT által fizetett és aközött az iparűzési adó között van, amelyet akkor kellett volna fizetnie, ha az általános szabályok vonatkoztak volna rá. A francia hatóságok szerint biztonsággal lehetetlen kiszámítani az FT aluladóztatását az iparűzési adó szempontjából 1994-től. Ennek következtében a francia hatóságok szerint a Bizottságnak nem kellene foglalkoznia ezzel a kérdéssel. 2004. július 5-én a francia hatóságok újabb számításokat juttattak el a Bizottságnak (amelyeket maga az FT készített), amelyek bevallottan sem nem pontosabbak, sem nem helyesebbek, mint azok, amelyeket korábban nyújtottak be, de amelyek egyszerűen azt célozzák, hogy bemutassák, mennyire lehetetlen pontosan megbecsülni azt az előnyt, amelyre az FT az iparűzési adóval kapcsolatos különleges elbánás révén szert tett 1994-től kezdődően.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (21) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előirányozza, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mivel a tagállamok közötti cserére kihatnak, az államok által vagy az állam forrásai terhére, bármilyen formában adott támogatások, amelyek rontják vagy ronthatják a versenyhelyzetet, amikor egyes vállalatokat vagy egyes tevékenységeket előnyben részesítenek. Az eredeti határozatban a Bizottság megállapította, hogy az állami támogatás minden alkotóeleme eleve megvolt az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmezésében. Ezt az elemzést a jelen határozat csak lényeges következtetéseiben ismétli meg (13):






  — | Az FT különleges elbánásban részesült az iparűzési adót illetően (amelyet 90-568 sz. törvény 18–21. cikkei teremtettek meg), |
| --- | --- | --- |

(21)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előirányozza, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mivel a tagállamok közötti cserére kihatnak, az államok által vagy az állam forrásai terhére, bármilyen formában adott támogatások, amelyek rontják vagy ronthatják a versenyhelyzetet, amikor egyes vállalatokat vagy egyes tevékenységeket előnyben részesítenek. Az eredeti határozatban a Bizottság megállapította, hogy az állami támogatás minden alkotóeleme eleve megvolt az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmezésében. Ezt az elemzést a jelen határozat csak lényeges következtetéseiben ismétli meg (13):

—

Az FT különleges elbánásban részesült az iparűzési adót illetően (amelyet 90-568 sz. törvény 18–21. cikkei teremtettek meg),

| — | ez a különleges elbánás előnyt biztosíthatott a számára (maguknak a francia hatóságoknak a becslése szerint), |
| --- | --- |

—

ez a különleges elbánás előnyt biztosíthatott a számára (maguknak a francia hatóságoknak a becslése szerint),

| — | az FT-re alkalmazandó különleges rendelkezéseket az iparűzési adó vonatkozásában a parlament hozta meg, a Francia Köztársaság elnöke által kihirdetett törvény révén, ami nem hagy semmiféle kétséget afelől, hogy ez az intézkedés az államnak tulajdonítható, |
| --- | --- |

—

az FT-re alkalmazandó különleges rendelkezéseket az iparűzési adó vonatkozásában a parlament hozta meg, a Francia Köztársaság elnöke által kihirdetett törvény révén, ami nem hagy semmiféle kétséget afelől, hogy ez az intézkedés az államnak tulajdonítható,

| — | amennyiben az FT kevesebb adót fizetett, mint azok a vállalatok, amelyekre az általános rend vonatkozott, a közös források érintettek, |
| --- | --- |

—

amennyiben az FT kevesebb adót fizetett, mint azok a vállalatok, amelyekre az általános rend vonatkozott, a közös források érintettek,

| — | mivel az FT egy erős versennyel jellemzett szektorban működik, a távközlésben, azok az előnyök, amelyekben az FT részesül, rontják vagy ronthatják a versenyhelyzetet, |
| --- | --- |

—

mivel az FT egy erős versennyel jellemzett szektorban működik, a távközlésben, azok az előnyök, amelyekben az FT részesül, rontják vagy ronthatják a versenyhelyzetet,

| — | mivel az FT olyan piacokon tevékenykedik, amelyeket fokozatosan megnyitottak a verseny számára az 1980-as évek végétől kezdődően, minden, az állam által az FT-nek adott előny kihatással lehet a tagállamok közötti cserére. |
| --- | --- |

—

mivel az FT olyan piacokon tevékenykedik, amelyeket fokozatosan megnyitottak a verseny számára az 1980-as évek végétől kezdődően, minden, az állam által az FT-nek adott előny kihatással lehet a tagállamok közötti cserére.

1.   Az 1991–1993. évek

| (22) | Az iparűzési adó rendszerének elemzéséhez az 1991 és 1993 közötti időszakra meg kell vizsgálnunk a francia hatóságok által felvetett első érvet, amely szerint az általános költségvetés javára történt befizetés 1991 és 1993 között adójellegű volt, és úgy tekinthető, hogy tartalmazta az iparűzési adó megfizetését, sajátos módozatok szerint. Ezt a pontot illetően a Bizottság észrevételezi, hogy a jogértelmezés szerint egy támogatás megléte nem tagadható annak alapján, hogy a kedvezményes adózásban részesülő vállalat egy másik címen, súlyosabb terhelés hatálya alá esik (14). Minden adó tulajdonképpen egy bizonyos logikát és eltérő előfeltételezéseket követ. |
| --- | --- |

(22)

Az iparűzési adó rendszerének elemzéséhez az 1991 és 1993 közötti időszakra meg kell vizsgálnunk a francia hatóságok által felvetett első érvet, amely szerint az általános költségvetés javára történt befizetés 1991 és 1993 között adójellegű volt, és úgy tekinthető, hogy tartalmazta az iparűzési adó megfizetését, sajátos módozatok szerint. Ezt a pontot illetően a Bizottság észrevételezi, hogy a jogértelmezés szerint egy támogatás megléte nem tagadható annak alapján, hogy a kedvezményes adózásban részesülő vállalat egy másik címen, súlyosabb terhelés hatálya alá esik (14). Minden adó tulajdonképpen egy bizonyos logikát és eltérő előfeltételezéseket követ.

| (23) | Ami a befizetés adójellegét illeti, a Bizottság hangsúlyozza először is azt, hogy ez a befizetés nem kötődik kifejezetten a jog szerint az iparűzési adóhoz. A törvény semmiképp sem rendelkezik úgy, hogy ez a befizetés az iparűzési adó helyett volt fizetendő. A befizetés összege sem volt meghatározva az iparűzési adó összegét meghatározó paraméterek szerint. |
| --- | --- |

(23)

Ami a befizetés adójellegét illeti, a Bizottság hangsúlyozza először is azt, hogy ez a befizetés nem kötődik kifejezetten a jog szerint az iparűzési adóhoz. A törvény semmiképp sem rendelkezik úgy, hogy ez a befizetés az iparűzési adó helyett volt fizetendő. A befizetés összege sem volt meghatározva az iparűzési adó összegét meghatározó paraméterek szerint.

| (24) | Egyébként az indító határozatban a Bizottság kimutatta, hogy az átalányösszeg, amelyet az FT az államnak fizetett az általános költségvetéshez való hozzájárulás címén, egyenértékű volt azzal a nyereséggel, amelyet a PTT fizetett be az államnak 1989-ben és 1990-ben. Úgy vélte tehát, hogy ennek az összegnek a befizetése inkább volt az FT tevékenységi eredményének a befizetése, mint sajátos, az iparűzési adó címén történt kivetés. |
| --- | --- |

(24)

Egyébként az indító határozatban a Bizottság kimutatta, hogy az átalányösszeg, amelyet az FT az államnak fizetett az általános költségvetéshez való hozzájárulás címén, egyenértékű volt azzal a nyereséggel, amelyet a PTT fizetett be az államnak 1989-ben és 1990-ben. Úgy vélte tehát, hogy ennek az összegnek a befizetése inkább volt az FT tevékenységi eredményének a befizetése, mint sajátos, az iparűzési adó címén történt kivetés.

| (25) | 1990 előtt, amikor az FT tevékenységeit még a minisztérium egyik, a postával és a távközléssel megbízott igazgatósága végezte, ennek az igazgatóságnak az elkülönített költségvetése szufficites volt. Az állam általános költségvetése hiányainak megszüntetésére, erre az elkülönített költségvetésre az általános költségvetés javára szóló befizetést vetettek ki „működési többletek” címén, amihez később más befizetések járultak, konkrét tevékenységek finanszírozására. 1988-ban a kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy 1992-ig stabilizálja az elkülönített költségvetésnek az általános költségvetéshez való hozzájárulását, 13,7 milliárd FRF-ben 1989-re és 14 milliárd FRF-ben 1990-re. Ez az az összeg, amelyet alapul vettek a 90-568 sz. törvényhez, amikor az meghatározta az FT-re kivetett, az általános költségvetés javára szóló befizetést az 1991., 1992. és 1993. évekre (15). |
| --- | --- |

(25)

1990 előtt, amikor az FT tevékenységeit még a minisztérium egyik, a postával és a távközléssel megbízott igazgatósága végezte, ennek az igazgatóságnak az elkülönített költségvetése szufficites volt. Az állam általános költségvetése hiányainak megszüntetésére, erre az elkülönített költségvetésre az általános költségvetés javára szóló befizetést vetettek ki „működési többletek” címén, amihez később más befizetések járultak, konkrét tevékenységek finanszírozására. 1988-ban a kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy 1992-ig stabilizálja az elkülönített költségvetésnek az általános költségvetéshez való hozzájárulását, 13,7 milliárd FRF-ben 1989-re és 14 milliárd FRF-ben 1990-re. Ez az az összeg, amelyet alapul vettek a 90-568 sz. törvényhez, amikor az meghatározta az FT-re kivetett, az általános költségvetés javára szóló befizetést az 1991., 1992. és 1993. évekre (15).

| (26) | Általánosabb megközelítésben, ennek a befizetésnek a jellemzői (átalányfizetés, fix összeg a vállalat múltbeli működési eredményei alapján) nem a klasszikus adózás jellemzői. |
| --- | --- |

(26)

Általánosabb megközelítésben, ennek a befizetésnek a jellemzői (átalányfizetés, fix összeg a vállalat múltbeli működési eredményei alapján) nem a klasszikus adózás jellemzői.

| (27) | Figyelembe véve előzményeit és meghatározásának módjait, ez a befizetés közelít a működés eredményeiben való részesedéshez. |
| --- | --- |

(27)

Figyelembe véve előzményeit és meghatározásának módjait, ez a befizetés közelít a működés eredményeiben való részesedéshez.

| (28) | Mindazonáltal, még akkor is, ha ez az illeték kifejezetten nem kötődik a törvény által az iparűzési adóhoz, ez a befizetés kötődik az FT-re alkalmazandó sajátos adózási rendszerhez. Valójában a 90-568 sz. törvény előirányozta – ugyanabban a fejezetben, amelynek címe „adózás”, és ugyanabban a cikkben – hogy az FT-nek nem kell adót fizetnie (azokon kívül, amelyeket az állam fizet), és ezt a befizetést kell teljesítenie az általános költségvetés javára, amely két rendelkezést ugyanarra az időszakra vonatkozott (1991. január 1-jétől 1994. január 1-jéig). |
| --- | --- |

(28)

Mindazonáltal, még akkor is, ha ez az illeték kifejezetten nem kötődik a törvény által az iparűzési adóhoz, ez a befizetés kötődik az FT-re alkalmazandó sajátos adózási rendszerhez. Valójában a 90-568 sz. törvény előirányozta – ugyanabban a fejezetben, amelynek címe „adózás”, és ugyanabban a cikkben – hogy az FT-nek nem kell adót fizetnie (azokon kívül, amelyeket az állam fizet), és ezt a befizetést kell teljesítenie az általános költségvetés javára, amely két rendelkezést ugyanarra az időszakra vonatkozott (1991. január 1-jétől 1994. január 1-jéig).

| (29) | Továbbá ez a befizetés magában foglalja egy adó jellemző elemeit, vagyis azt, hogy végleges pénzbefizetés, ellenszolgáltatás nélkül és hatósági úton, az állam vagy egy másik közintézmény számára. Végül, ez a befizetés az állam forrásait táplálja. |
| --- | --- |

(29)

Továbbá ez a befizetés magában foglalja egy adó jellemző elemeit, vagyis azt, hogy végleges pénzbefizetés, ellenszolgáltatás nélkül és hatósági úton, az állam vagy egy másik közintézmény számára. Végül, ez a befizetés az állam forrásait táplálja.

| (30) | Úgy tűnhet tehát, hogy a törvény 19. cikkének az volt a célja, hogy egy 3 éves átmeneti időszakot iktasson be, amelynek során az FT ugyanazokat az összegeket fizeti be az államnak, mint a múltban, a működés eredményéből való részesedés címén, és ugyanakkor mentesítik minden adó megfizetése alól (az állam által fizetetteket kivéve). Ha az FT azonnal az általános adózás hatálya alá került volna, egyebek között a helyi adók fizetését vonta volna maga után (amelyek az önkormányzatokhoz, nem pedig az állam általános költségvetésébe folynak be, mint például az iparűzési adó), ami azzal a kockázattal járt volna, hogy az FT hozzájárulása a nemzeti költségvetéshez csökken (abban az esetben, ha nem vezettek volna be azonnal egy új formát a működés eredményeiből való részesedésre). |
| --- | --- |

(30)

Úgy tűnhet tehát, hogy a törvény 19. cikkének az volt a célja, hogy egy 3 éves átmeneti időszakot iktasson be, amelynek során az FT ugyanazokat az összegeket fizeti be az államnak, mint a múltban, a működés eredményéből való részesedés címén, és ugyanakkor mentesítik minden adó megfizetése alól (az állam által fizetetteket kivéve). Ha az FT azonnal az általános adózás hatálya alá került volna, egyebek között a helyi adók fizetését vonta volna maga után (amelyek az önkormányzatokhoz, nem pedig az állam általános költségvetésébe folynak be, mint például az iparűzési adó), ami azzal a kockázattal járt volna, hogy az FT hozzájárulása a nemzeti költségvetéshez csökken (abban az esetben, ha nem vezettek volna be azonnal egy új formát a működés eredményeiből való részesedésre).

| (31) | Következésképpen úgy tűnik, hogy az általános költségvetés javára teljesített befizetés, amely az FT-re 1991 és 1993 között vonatkozott, vegyes jellegű volt, részben adózási és részben a működési eredményekben való részesedésre irányuló, amennyiben ez a befizetés gondoskodott arról, hogy egy 3 éves átmeneti időszakban a vállalat az államnak ugyanakkora összeget fizessen be, mint amelyet akkor kellett volna fizetnie, ha az adókat az általános szabályok szerint kellett volna megfizetni, plusz egy kiegészítő összeget, amely megfelelt a hasznosítási eredmények utáni befizetésnek. Más szavakkal, az a sajátos befizetés, amelyet az FT az államnak 1991 és 1993 között teljesített, kettős funkciót látott el: részben a különféle adók megfizetését jelentette, valamint – a többletet illetően – az állam tulajdonosi részesedését jelentette a vállalat eredményeiből. |
| --- | --- |

(31)

Következésképpen úgy tűnik, hogy az általános költségvetés javára teljesített befizetés, amely az FT-re 1991 és 1993 között vonatkozott, vegyes jellegű volt, részben adózási és részben a működési eredményekben való részesedésre irányuló, amennyiben ez a befizetés gondoskodott arról, hogy egy 3 éves átmeneti időszakban a vállalat az államnak ugyanakkora összeget fizessen be, mint amelyet akkor kellett volna fizetnie, ha az adókat az általános szabályok szerint kellett volna megfizetni, plusz egy kiegészítő összeget, amely megfelelt a hasznosítási eredmények utáni befizetésnek. Más szavakkal, az a sajátos befizetés, amelyet az FT az államnak 1991 és 1993 között teljesített, kettős funkciót látott el: részben a különféle adók megfizetését jelentette, valamint – a többletet illetően – az állam tulajdonosi részesedését jelentette a vállalat eredményeiből.

| (32) | A fentiekre (és nevezetesen a befizetés részleges adójellegére és ezen illeték és a vállalat sajátos adózási rendszere közötti kapcsolatra) is figyelemmel, még kifejezett szövegszerű jelzések hiányában is, amelyek szerint ez a befizetés az iparűzési adó sajátos fizetési módjának tekintendő, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses illeték az 1991–1993. években részben adófizetést jelentett, beleértve nevezetesen az iparűzési adó megfizetését és – a többletet illetően – az állam tulajdonosi részesedését a vállalat működési eredményéből. |
| --- | --- |

(32)

A fentiekre (és nevezetesen a befizetés részleges adójellegére és ezen illeték és a vállalat sajátos adózási rendszere közötti kapcsolatra) is figyelemmel, még kifejezett szövegszerű jelzések hiányában is, amelyek szerint ez a befizetés az iparűzési adó sajátos fizetési módjának tekintendő, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses illeték az 1991–1993. években részben adófizetést jelentett, beleértve nevezetesen az iparűzési adó megfizetését és – a többletet illetően – az állam tulajdonosi részesedését a vállalat működési eredményéből.

| (33) | Ezzel kapcsolatban hozzá kell tenni, hogy a francia hatóságok által benyújtott információk szerint az 1991 és 1993 közötti években a szóban forgó illeték nagyobb volt, mint azok az adók, amelyeket az FT-nek akkor kellett volna fizetnie, ha az iparűzési adó és az általános társasági adó rendszere alá tartozott volna. Ebből következik, hogy ebben az időszakban az FT semmiféle előnyre nem tett szert az iparűzési adó alóli mentessége miatt. Ugyanakkor a Bizottság emlékeztet arra, hogy az 1991 és 1993 közötti években az FT-re csak az állam ténylegesen viselt adók hatálya vonatkozott (nevezetesen nem fizetett be vagyonadót). Ebből következően, hogy megbizonyosodjon afelől, miszerint az iparűzési adó alóli mentesség és annak a kérdéses illetékkel történő helyettesítése nem eredményezett-e adóelőnyt az FT számára, a Bizottság megkérdezte a francia hatóságoktól, hogy ez a befizetés magasabb volt-e mint mindazok az adók, amelyeket az FT-nek fizetnie kellett volna, ha az általános szabályok szerint kellett volna adóznia (és nem csupán az iparűzési adó és a társasági adó összege felett) (16). A Bizottsággal történt találkozók során, amelyekre 2004. június 16-án és 23-án került sor, a francia hatóságok megerősítették, hogy ez a befizetés valóban meghaladta az összes egyéb adók összegét. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy az FT nem tett szert előnyre az 1991 és 1993 közötti időszakban, mivel egy sajátos illeték hatálya alá tartozott, amely vegyes jellegű volt, részben különféle adók megfizetését és – a többletet illetően – a működési eredményre kivetett befizetést jelentette, egy sajátos befizetést, amely meghaladta azoknak az adóknak az összegét, amelyek alól az FT mentesítve volt. |
| --- | --- |

(33)

Ezzel kapcsolatban hozzá kell tenni, hogy a francia hatóságok által benyújtott információk szerint az 1991 és 1993 közötti években a szóban forgó illeték nagyobb volt, mint azok az adók, amelyeket az FT-nek akkor kellett volna fizetnie, ha az iparűzési adó és az általános társasági adó rendszere alá tartozott volna. Ebből következik, hogy ebben az időszakban az FT semmiféle előnyre nem tett szert az iparűzési adó alóli mentessége miatt. Ugyanakkor a Bizottság emlékeztet arra, hogy az 1991 és 1993 közötti években az FT-re csak az állam ténylegesen viselt adók hatálya vonatkozott (nevezetesen nem fizetett be vagyonadót). Ebből következően, hogy megbizonyosodjon afelől, miszerint az iparűzési adó alóli mentesség és annak a kérdéses illetékkel történő helyettesítése nem eredményezett-e adóelőnyt az FT számára, a Bizottság megkérdezte a francia hatóságoktól, hogy ez a befizetés magasabb volt-e mint mindazok az adók, amelyeket az FT-nek fizetnie kellett volna, ha az általános szabályok szerint kellett volna adóznia (és nem csupán az iparűzési adó és a társasági adó összege felett) (16). A Bizottsággal történt találkozók során, amelyekre 2004. június 16-án és 23-án került sor, a francia hatóságok megerősítették, hogy ez a befizetés valóban meghaladta az összes egyéb adók összegét. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy az FT nem tett szert előnyre az 1991 és 1993 közötti időszakban, mivel egy sajátos illeték hatálya alá tartozott, amely vegyes jellegű volt, részben különféle adók megfizetését és – a többletet illetően – a működési eredményre kivetett befizetést jelentette, egy sajátos befizetést, amely meghaladta azoknak az adóknak az összegét, amelyek alól az FT mentesítve volt.

2.   Az 1994–2003. évek

| (34) | Az iparűzési adó rendszerének az 1994–2003 időszakra vonatkozó elemzése érdekében meg kell vizsgálni a francia hatóságok által felhozott második és harmadik érvet. |
| --- | --- |

(34)

Az iparűzési adó rendszerének az 1994–2003 időszakra vonatkozó elemzése érdekében meg kell vizsgálni a francia hatóságok által felhozott második és harmadik érvet.

| (35) | A francia hatóságok kitartanak amellett, hogy a 90-568 sz. törvény „mindenkorra” egyedi adóügyi elbánást állapított meg, amely az FT-re 1991-től 2002-ig volt alkalmazandó. Szerintük az adott elbánás által az FT számára juttatott előnyt globálisan, az 1991-2002. időszak egészére kell kiszámolni. Ez azt jelenti, hogy véleményük szerint az FT túladóztatása az egyik évre „kompenzálhatja” az FT aluladóztatását egy másik évre. Pontosabban a francia hatóságok fenntartják, hogy az FT aluladóztatását a „végleges” időszakra (1994. január 1.–2003. január 1.) kompenzálja egy túladóztatás (a befizetés teljesítése miatt) az átmeneti időszak során (1991. január 1.–1993. december 31.). Valójában az FT által az államnak ezen illeték címén az 1991., 1992. és 1993. években fizetett összeg ilyen szempontból több lenne, mint az általános szabályok keretében kivetett, így meghaladná azt az előnyt, amelyet az FT az iparűzési adó meghatározásának sajátos módjából húzhatott a „végleges” időszak során. |
| --- | --- |

(35)

A francia hatóságok kitartanak amellett, hogy a 90-568 sz. törvény „mindenkorra” egyedi adóügyi elbánást állapított meg, amely az FT-re 1991-től 2002-ig volt alkalmazandó. Szerintük az adott elbánás által az FT számára juttatott előnyt globálisan, az 1991-2002. időszak egészére kell kiszámolni. Ez azt jelenti, hogy véleményük szerint az FT túladóztatása az egyik évre „kompenzálhatja” az FT aluladóztatását egy másik évre. Pontosabban a francia hatóságok fenntartják, hogy az FT aluladóztatását a „végleges” időszakra (1994. január 1.–2003. január 1.) kompenzálja egy túladóztatás (a befizetés teljesítése miatt) az átmeneti időszak során (1991. január 1.–1993. december 31.). Valójában az FT által az államnak ezen illeték címén az 1991., 1992. és 1993. években fizetett összeg ilyen szempontból több lenne, mint az általános szabályok keretében kivetett, így meghaladná azt az előnyt, amelyet az FT az iparűzési adó meghatározásának sajátos módjából húzhatott a „végleges” időszak során.

| (36) | Ez az érvelés tarthatatlan. A 90-568. sz. törvény két, világosan különböző kivetési rendszert állapított meg.






  — | egy „átmeneti” rendszert, 1991-től 1994-ig, amelynek során az FT mentesítve volt minden, nem az állam által fizetett adó alól, és az államnak egy átalányösszeget kellett fizetnie „az általános költségvetés javára történő befizetés” címén, |
| --- | --- | --- |

(36)

Ez az érvelés tarthatatlan. A 90-568. sz. törvény két, világosan különböző kivetési rendszert állapított meg.

—

egy „átmeneti” rendszert, 1991-től 1994-ig, amelynek során az FT mentesítve volt minden, nem az állam által fizetett adó alól, és az államnak egy átalányösszeget kellett fizetnie „az általános költségvetés javára történő befizetés” címén,

| — | 1994 után egy véglegesnek szánt rendszert (a törvény nem írt elő alkalmazási véghatáridőt e rendszer alkalmazására, és egy új törvényre volt szükség 2003-ban ahhoz, hogy ezt a rendszert eltöröljék); amely rendszernek a keretében az FT-nek az általános szabályok szerint minden adót fizetnie kellett, kivéve a vagyonadókat és az iparűzési adót, amelyekre sajátos feltételeket írt elő. |
| --- | --- |

—

1994 után egy véglegesnek szánt rendszert (a törvény nem írt elő alkalmazási véghatáridőt e rendszer alkalmazására, és egy új törvényre volt szükség 2003-ban ahhoz, hogy ezt a rendszert eltöröljék); amely rendszernek a keretében az FT-nek az általános szabályok szerint minden adót fizetnie kellett, kivéve a vagyonadókat és az iparűzési adót, amelyekre sajátos feltételeket írt elő.

| (37) | A jogértelmezés szerint egy vállalatnak adott támogatás nem „kompenzálható” egy olyan sajátos adó által, amely ugyanazt a vállalatot más címen terheli. A Bíróság így kizárta, hogy a családi támogatásokkal összefüggő szociális terhek csökkentése, amely egyes vállalatok számára kedvező, „kompenzálja” azt a többletterhet, amely ugyanezekre a vállalatokra a munkanélküliségi biztosítás címén nehezedik (17). |
| --- | --- |

(37)

A jogértelmezés szerint egy vállalatnak adott támogatás nem „kompenzálható” egy olyan sajátos adó által, amely ugyanazt a vállalatot más címen terheli. A Bíróság így kizárta, hogy a családi támogatásokkal összefüggő szociális terhek csökkentése, amely egyes vállalatok számára kedvező, „kompenzálja” azt a többletterhet, amely ugyanezekre a vállalatokra a munkanélküliségi biztosítás címén nehezedik (17).

| (38) | Ennek a jogértelmezésnek az alkalmazásával a Bizottság nem fogadhatja el, hogy az FT „aluladóztatása” az iparűzési adó címén, 1994-től kompenzálható az FT által 1991 és 1994 között teljesített sajátos befizetés által, amely nem kötődött konkrétan az iparűzési adóhoz. Valójában – ahogyan azt a Bizottság már megállapította – a 90-568. sz. törvény semmi mást nem mond ki, mint azt, hogy a sajátos befizetés az iparűzési adó helyett volt esedékes. Ennek a befizetésnek az összege sem az iparűzési adó összegét meghatározó paraméterek szerint került meghatározásra, hanem annak a nyereségnek az alapján, amelyet a PTT fizetett be az államnak 1989-ben és 1990-ben. Figyelembe véve előzményeit és meghatározásának módját, ez a befizetés inkább a működési eredményekből eredő befizetéssel, mint egy sajátos, az iparűzési adó címén kivetett közteherrel rokonítható. Ennek rendes körülmények között arra kellett volna indítania a Bizottságot, hogy zárjon ki minden kompenzálást és tekintse úgy, hogy az iparűzési adó meg nem fizetése az „átmeneti” időszak során szintén egy sajátos, a vállalatnak nyújtott előnyt jelent. |
| --- | --- |

(38)

Ennek a jogértelmezésnek az alkalmazásával a Bizottság nem fogadhatja el, hogy az FT „aluladóztatása” az iparűzési adó címén, 1994-től kompenzálható az FT által 1991 és 1994 között teljesített sajátos befizetés által, amely nem kötődött konkrétan az iparűzési adóhoz. Valójában – ahogyan azt a Bizottság már megállapította – a 90-568. sz. törvény semmi mást nem mond ki, mint azt, hogy a sajátos befizetés az iparűzési adó helyett volt esedékes. Ennek a befizetésnek az összege sem az iparűzési adó összegét meghatározó paraméterek szerint került meghatározásra, hanem annak a nyereségnek az alapján, amelyet a PTT fizetett be az államnak 1989-ben és 1990-ben. Figyelembe véve előzményeit és meghatározásának módját, ez a befizetés inkább a működési eredményekből eredő befizetéssel, mint egy sajátos, az iparűzési adó címén kivetett közteherrel rokonítható. Ennek rendes körülmények között arra kellett volna indítania a Bizottságot, hogy zárjon ki minden kompenzálást és tekintse úgy, hogy az iparűzési adó meg nem fizetése az „átmeneti” időszak során szintén egy sajátos, a vállalatnak nyújtott előnyt jelent.

| (39) | Kivételes, hogy a Bizottság elismerte, hogy a vállalat által 1991 és 1993 között teljesített befizetés az iparűzési adó megfizetését is jelentette. Valójában, figyelembe véve ennek a befizetésnek a kettős jellegét, amely a jelek szerint az FT-ra alkalmazandó sajátos adóztatási rendhez kapcsolódik (18), abból kiindulva, hogy ez a befizetés meghaladta azt az összeget, amelyet az általános adórendszer alkalmazása alapján kellett volna fizetnie, és figyelembe véve a kérdéses rendszer átmeneti jellegét, a Bizottság úgy döntött, hogy megadja a kedvezőbb elbírálást a vállalatnak, és beleegyezett, hogy a befizetés részben adóügyi jellegét, és azt a tényt, hogy adók megfizetését is jelentette, elismerje. Mindazonáltal a befizetésnek az a része, amely az általános szabályok szerinti, szokásosan alkalmazandó adóterhet meghaladja, csak a tőke járadékaként értelmezhető, ami minden jogi alapot kizár arra, hogy kompenzációként kezeljék. Valójában az FT által a működési többletek után befizetésként teljesített összegek és az FT-nek az iparűzési adó címén történt aluladóztatása eltérő jellegű befizetések összekeverését eredményezné (adójóváírások a tulajdoni jellegű nyereségekkel), ami nem megengedhető. |
| --- | --- |

(39)

Kivételes, hogy a Bizottság elismerte, hogy a vállalat által 1991 és 1993 között teljesített befizetés az iparűzési adó megfizetését is jelentette. Valójában, figyelembe véve ennek a befizetésnek a kettős jellegét, amely a jelek szerint az FT-ra alkalmazandó sajátos adóztatási rendhez kapcsolódik (18), abból kiindulva, hogy ez a befizetés meghaladta azt az összeget, amelyet az általános adórendszer alkalmazása alapján kellett volna fizetnie, és figyelembe véve a kérdéses rendszer átmeneti jellegét, a Bizottság úgy döntött, hogy megadja a kedvezőbb elbírálást a vállalatnak, és beleegyezett, hogy a befizetés részben adóügyi jellegét, és azt a tényt, hogy adók megfizetését is jelentette, elismerje. Mindazonáltal a befizetésnek az a része, amely az általános szabályok szerinti, szokásosan alkalmazandó adóterhet meghaladja, csak a tőke járadékaként értelmezhető, ami minden jogi alapot kizár arra, hogy kompenzációként kezeljék. Valójában az FT által a működési többletek után befizetésként teljesített összegek és az FT-nek az iparűzési adó címén történt aluladóztatása eltérő jellegű befizetések összekeverését eredményezné (adójóváírások a tulajdoni jellegű nyereségekkel), ami nem megengedhető.

| (40) | Végül a Bizottság megjegyzi, hogy a 90-568 sz. törvény egyáltalán nem írt elő kompenzálást az FT aluladóztatására 1994-től az 1991–1994. évek túladóztatása által. Tehát egy globális számítás, ahogyan azt a francia hatóságok javasolták, az FT által az „átmeneti” időszakban fizetett állítólagos többletadózásnak adóelőleggé (adóhitellé) történő utólagos átminősítését vonná maga után, amely levonandó a következő években, ami egyáltalán nem volt tárgya a 90-568. sz. törvénynek, amikor ezt a két rendszert bevezette. Ha a francia hatóságok most azt javasolják, hogy az eltérő jellegű befizetések (a vegyes jellegű sajátos befizetés – egyszerre adó és osztalék – és az FT aluladóztatása az iparűzési adó címén) között, amelyek két külön időszakra vonatkoztak, kompenzálásra kerüljön sor, az egyáltalán nem a francia jog szokásos adóügyi szabályainak alkalmazása miatt van, hanem egy utólagos racionalizálásból ered, amelynek az a célja, hogy elkerülje annak a támogatásnak a visszafizettetését, amelynek az FT kedvezményezettje volt. |
| --- | --- |

(40)

Végül a Bizottság megjegyzi, hogy a 90-568 sz. törvény egyáltalán nem írt elő kompenzálást az FT aluladóztatására 1994-től az 1991–1994. évek túladóztatása által. Tehát egy globális számítás, ahogyan azt a francia hatóságok javasolták, az FT által az „átmeneti” időszakban fizetett állítólagos többletadózásnak adóelőleggé (adóhitellé) történő utólagos átminősítését vonná maga után, amely levonandó a következő években, ami egyáltalán nem volt tárgya a 90-568. sz. törvénynek, amikor ezt a két rendszert bevezette. Ha a francia hatóságok most azt javasolják, hogy az eltérő jellegű befizetések (a vegyes jellegű sajátos befizetés – egyszerre adó és osztalék – és az FT aluladóztatása az iparűzési adó címén) között, amelyek két külön időszakra vonatkoztak, kompenzálásra kerüljön sor, az egyáltalán nem a francia jog szokásos adóügyi szabályainak alkalmazása miatt van, hanem egy utólagos racionalizálásból ered, amelynek az a célja, hogy elkerülje annak a támogatásnak a visszafizettetését, amelynek az FT kedvezményezettje volt.

| (41) | Következésképpen a Bizottság nem tudja elfogadni a francia hatóságok második érvét, amely szerint az adott rendszer által az FT-nek juttatott előnyre vonatkozóan globális számítást kellene végezni, az 1991–2002-es időszak egészére. |
| --- | --- |

(41)

Következésképpen a Bizottság nem tudja elfogadni a francia hatóságok második érvét, amely szerint az adott rendszer által az FT-nek juttatott előnyre vonatkozóan globális számítást kellene végezni, az 1991–2002-es időszak egészére.

| (42) | Ez azt jelenti, hogy az FT által ténylegesen kifizetett iparűzési adó és az 1994. január 1. és 2003. január 1. között, az általános rend szerint fizetendő közötti különbség állami támogatást képvisel, mivel az FT-nek juttatott előny, olyan források révén, amelyek egyébként az állami költségvetés részét képezték volna. |
| --- | --- |

(42)

Ez azt jelenti, hogy az FT által ténylegesen kifizetett iparűzési adó és az 1994. január 1. és 2003. január 1. között, az általános rend szerint fizetendő közötti különbség állami támogatást képvisel, mivel az FT-nek juttatott előny, olyan források révén, amelyek egyébként az állami költségvetés részét képezték volna.

| (43) | A Bizottság nem tudja elfogadni azt az érvet sem, amely szerint az iparűzési adó beszámításra kerül az adóalapot képező eredmény meghatározásában, és azt, hogy az iparűzési adó miatti esetleges aluladóztatás korrekciójának a társasági adó összegének lefelé történő korrigálásával kell párosulnia, mivel az iparűzési adó és a társasági adó kivetésének módja egymástól elválaszthatatlan. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság nem tudja elfogadni azt az érvet sem, amely szerint az iparűzési adó beszámításra kerül az adóalapot képező eredmény meghatározásában, és azt, hogy az iparűzési adó miatti esetleges aluladóztatás korrekciójának a társasági adó összegének lefelé történő korrigálásával kell párosulnia, mivel az iparűzési adó és a társasági adó kivetésének módja egymástól elválaszthatatlan.

| (44) | Valójában ezt az érvet a Bíróság elvetette, amely világosan kimondta, hogy „a Bizottságnak nem kell kiszámítania az állami támogatások visszafizettetését elrendelő határozataiban az adó hatását a visszafizetendő támogatások összegére, mivel az ilyen számítás a nemzeti jog alkalmazási területéhez tartozik, hanem csak a bruttó visszafizetendő összeg megjelölésére kell szorítkoznia. Ez nem akadálya annak, hogy a visszafizettetéskor a nemzeti hatóságok adott esetben levonjanak a visszafizetendő összegből bizonyos összegeket, belső szabályaik alkalmazásával, feltéve, hogy ezeknek a belső szabályoknak az alkalmazása nem teszi gyakorlatilag lehetetlenné a mondott visszafizetést, vagy nem diszkriminatív a nemzetközi jog hatálya alá tartozó összehasonlítható esetekhez viszonyítva.” (19) |
| --- | --- |

(44)

Valójában ezt az érvet a Bíróság elvetette, amely világosan kimondta, hogy „a Bizottságnak nem kell kiszámítania az állami támogatások visszafizettetését elrendelő határozataiban az adó hatását a visszafizetendő támogatások összegére, mivel az ilyen számítás a nemzeti jog alkalmazási területéhez tartozik, hanem csak a bruttó visszafizetendő összeg megjelölésére kell szorítkoznia. Ez nem akadálya annak, hogy a visszafizettetéskor a nemzeti hatóságok adott esetben levonjanak a visszafizetendő összegből bizonyos összegeket, belső szabályaik alkalmazásával, feltéve, hogy ezeknek a belső szabályoknak az alkalmazása nem teszi gyakorlatilag lehetetlenné a mondott visszafizetést, vagy nem diszkriminatív a nemzetközi jog hatálya alá tartozó összehasonlítható esetekhez viszonyítva.” (19)

VI.   ÚJ TÁMOGATÁS

| (45) | Ami a támogatás jellegét illeti, a Bizottság megerősíti az indító határozatban tett előzetes következtetését, amely szerint a kérdéses támogatás újnak tekintendő. Valójában az iparűzési adó eltérést jelentő rendszerét egy 1990. évi (vagyis a szerződés hatályba lépése utáni) törvény vezette be, éppen annak elkerülésére, hogy az FT, mint közületi üzemeltető létrehozása ne vigye át adóalanyiságát az általános szabályok szerinti adózásba. Egyébként 1988 óta a távközlési ágazat fokozatosan liberalizálásra került. Mivel az FT 1994 óta az iparűzési adó sajátos rendszere kapcsán támogatásokban részesült, és ebben az időpontban azok a piacok, amelyeken az FT tevékenykedett, legalábbis részben versenypiacok voltak (20), a Bizottság kénytelen azt a következtetést levonni, hogy a kérdéses intézkedés egy új támogatás. |
| --- | --- |

(45)

Ami a támogatás jellegét illeti, a Bizottság megerősíti az indító határozatban tett előzetes következtetését, amely szerint a kérdéses támogatás újnak tekintendő. Valójában az iparűzési adó eltérést jelentő rendszerét egy 1990. évi (vagyis a szerződés hatályba lépése utáni) törvény vezette be, éppen annak elkerülésére, hogy az FT, mint közületi üzemeltető létrehozása ne vigye át adóalanyiságát az általános szabályok szerinti adózásba. Egyébként 1988 óta a távközlési ágazat fokozatosan liberalizálásra került. Mivel az FT 1994 óta az iparűzési adó sajátos rendszere kapcsán támogatásokban részesült, és ebben az időpontban azok a piacok, amelyeken az FT tevékenykedett, legalábbis részben versenypiacok voltak (20), a Bizottság kénytelen azt a következtetést levonni, hogy a kérdéses intézkedés egy új támogatás.

VII.   ELÉVÜLÉS

| (46) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a feltételezések szerinti állítólagos támogatási rendszernek a 90-568. sz. törvény által az FT javára történt bevezetése meglévő támogatások rendszerét jelenti, amelyek nem fizettethetők vissza. Megjegyzik, hogy ezt a rendszert az 1990. július 2-i 90-568. sz. törvény hozta létre, és becslésük szerint 1990. július 2-án ítélték meg a támogatást a kedvezményezett számára (vagyis a törvény beiktatásának napján). Mivel a vizsgálat megindítását 2003. január 30-án határozták el, vagyis a támogatás megadásától számított 10 évnél később, a francia hatóságok fenntartják, hogy a 659/1999/EK rendelet 15. cikkének megfelelően az FT javára szóló állítólagos támogatást az állami támogatások elévüléséről szóló közösségi szabályok „lefedezik”. |
| --- | --- |

(46)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a feltételezések szerinti állítólagos támogatási rendszernek a 90-568. sz. törvény által az FT javára történt bevezetése meglévő támogatások rendszerét jelenti, amelyek nem fizettethetők vissza. Megjegyzik, hogy ezt a rendszert az 1990. július 2-i 90-568. sz. törvény hozta létre, és becslésük szerint 1990. július 2-án ítélték meg a támogatást a kedvezményezett számára (vagyis a törvény beiktatásának napján). Mivel a vizsgálat megindítását 2003. január 30-án határozták el, vagyis a támogatás megadásától számított 10 évnél később, a francia hatóságok fenntartják, hogy a 659/1999/EK rendelet 15. cikkének megfelelően az FT javára szóló állítólagos támogatást az állami támogatások elévüléséről szóló közösségi szabályok „lefedezik”.

| (47) | Ebből a szempontból emlékeztetni kell a 15. cikkre, amely a következőket irányozza elő:
  „(1)   A Bizottság felhatalmazása a támogatás visszafizettetésére tízéves elévülési határidő érvényesül.
  (2)   Az elévülési időszak azon a napon kezdődik, amikor a jogtalan támogatást a kedvezményezettnek megadták, egyéni támogatásként, vagy egy támogatási rendszer keretében. Minden, a Bizottság vagy egy, a Bizottság felhatalmazása alapján eljáró tagállam által tett intézkedés a jogtalan támogatással kapcsolatban megszakítja az elévülési hatáidőt. Minden megszakítás újraindítja a határidőt. Az elévülési határidő felfüggesztésre kerül mindaddig, amíg a Bizottság határozata az Európai Közösségek Bírósága előtt folyó eljárás tárgyát képezi.
  (3)   Minden olyan támogatás, amelynek vonatkozásában az elévülési határidő lejárt, meglévő támogatásnak tekintendő.” |
| --- | --- |

(47)

Ebből a szempontból emlékeztetni kell a 15. cikkre, amely a következőket irányozza elő:

„(1)   A Bizottság felhatalmazása a támogatás visszafizettetésére tízéves elévülési határidő érvényesül.

(2)   Az elévülési időszak azon a napon kezdődik, amikor a jogtalan támogatást a kedvezményezettnek megadták, egyéni támogatásként, vagy egy támogatási rendszer keretében. Minden, a Bizottság vagy egy, a Bizottság felhatalmazása alapján eljáró tagállam által tett intézkedés a jogtalan támogatással kapcsolatban megszakítja az elévülési hatáidőt. Minden megszakítás újraindítja a határidőt. Az elévülési határidő felfüggesztésre kerül mindaddig, amíg a Bizottság határozata az Európai Közösségek Bírósága előtt folyó eljárás tárgyát képezi.

(3)   Minden olyan támogatás, amelynek vonatkozásában az elévülési határidő lejárt, meglévő támogatásnak tekintendő.”

| (48) | Meg kell jegyezni, hogy a 10 éves határidő, amely a 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint „messze nem egy olyan általános elv kifejeződése, amely egy új támogatást meglévő támogatássá tesz, csak a több mint tíz évvel a Bizottság első beavatkozása előtt intézményesített támogatások visszafizettetését zárja ki.” (21) Ebből kifolyólag a rendelet 15. cikkének alkalmazásában az a támogatás, amelyben az FT az iparűzési adó sajátos rendszere címén részesült, nem veszíti el azt a jellegét, hogy új támogatás, abból adódóan, hogy ezt a rendszert több mint 10 évvel ezelőtt hozták létre. Egyszerűen arról van szó, hogy a Bizottság a visszafizettetést csak azokra a támogatásokra rendelheti el, amelyekben a vállalat az ő közbelépését megelőző tíz évben részesült. Vagyis, mivel az FT az 1994-es üzleti év óta hasznot húzott a támogatásból és az indító határozat dátuma 2003. január 30., a Bizottságnak a kérdéses támogatás egészének visszafizettetését kell elrendelnie. |
| --- | --- |

(48)

Meg kell jegyezni, hogy a 10 éves határidő, amely a 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint „messze nem egy olyan általános elv kifejeződése, amely egy új támogatást meglévő támogatássá tesz, csak a több mint tíz évvel a Bizottság első beavatkozása előtt intézményesített támogatások visszafizettetését zárja ki.” (21) Ebből kifolyólag a rendelet 15. cikkének alkalmazásában az a támogatás, amelyben az FT az iparűzési adó sajátos rendszere címén részesült, nem veszíti el azt a jellegét, hogy új támogatás, abból adódóan, hogy ezt a rendszert több mint 10 évvel ezelőtt hozták létre. Egyszerűen arról van szó, hogy a Bizottság a visszafizettetést csak azokra a támogatásokra rendelheti el, amelyekben a vállalat az ő közbelépését megelőző tíz évben részesült. Vagyis, mivel az FT az 1994-es üzleti év óta hasznot húzott a támogatásból és az indító határozat dátuma 2003. január 30., a Bizottságnak a kérdéses támogatás egészének visszafizettetését kell elrendelnie.

| (49) | Azt is ki kell emelni, hogy a 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint „a Bizottság hatáskörére a támogatás visszafizettetése ügyében tízéves elévülési határidő vonatkozik” és hogy ez a határidő „azon a napon kezdődik, amikor a jogtalan támogatást a kedvezményezettnek megadták ...egy támogatási rendszer keretében”. Tehát ami számít, az a rendelet értelmében az a dátum, amikor az adott támogatást megadták a kedvezményezettnek, egy támogatási rendszer keretében, nem pedig az a dátum, amikor magát a rendszert bevezették. A rendelet 15. cikke arra ad lehetőséget, hogy a Bizottság elrendelje a kedvezményezettnek több mint 10 évvel ezelőtt jogtalanul juttatott támogatások visszafizettetését, de – a francia hatóságok állításával ellentétben – semmiképpen sem a támogatási rendszerekre vonatkozik. Ebből az következik, hogy a támogatási rendszerek esetében az elévülési határidő a visszafizettetésre nem a rendszer bevezetésének napjától indul, hanem azon a napon, amikor a támogatást a kedvezményezettnek ténylegesen megadták. A 90-568. sz. törvény az FT számára előnyt jelentő támogatási rendszert vezetett be (22). Ebből adódóan az FT-nek e sajátos adózási rendszer révén juttatott támogatások elévülési határideje nem a 90-568. sz. törvény elfogadásának napjától indul, hanem azon a napon, amikor a támogatást FT-nek ténylegesen megadták, vagyis évente akkor, amikor az iparűzési adó esedékessé vált. |
| --- | --- |

(49)

Azt is ki kell emelni, hogy a 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint „a Bizottság hatáskörére a támogatás visszafizettetése ügyében tízéves elévülési határidő vonatkozik” és hogy ez a határidő „azon a napon kezdődik, amikor a jogtalan támogatást a kedvezményezettnek megadták ...egy támogatási rendszer keretében”. Tehát ami számít, az a rendelet értelmében az a dátum, amikor az adott támogatást megadták a kedvezményezettnek, egy támogatási rendszer keretében, nem pedig az a dátum, amikor magát a rendszert bevezették. A rendelet 15. cikke arra ad lehetőséget, hogy a Bizottság elrendelje a kedvezményezettnek több mint 10 évvel ezelőtt jogtalanul juttatott támogatások visszafizettetését, de – a francia hatóságok állításával ellentétben – semmiképpen sem a támogatási rendszerekre vonatkozik. Ebből az következik, hogy a támogatási rendszerek esetében az elévülési határidő a visszafizettetésre nem a rendszer bevezetésének napjától indul, hanem azon a napon, amikor a támogatást a kedvezményezettnek ténylegesen megadták. A 90-568. sz. törvény az FT számára előnyt jelentő támogatási rendszert vezetett be (22). Ebből adódóan az FT-nek e sajátos adózási rendszer révén juttatott támogatások elévülési határideje nem a 90-568. sz. törvény elfogadásának napjától indul, hanem azon a napon, amikor a támogatást FT-nek ténylegesen megadták, vagyis évente akkor, amikor az iparűzési adó esedékessé vált.

| (50) | Ami az elévülési határidő megszakítását illeti, nem kell hivatalos bizottsági határozat ahhoz, hogy ez a határidő megszakításra kerüljön, ellentétben azzal, amit a francia hatóságok állítanak. A 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint „minden, a Bizottság által tett intézkedés ... a jogtalan támogatással kapcsolatban megszakítja az elévülési határidőt”. A Bíróság már hozott olyan ítéletet, hogy az egyszerű tájékoztatáskérés megszakíthatja a 659/1999/EK rendelet 15. cikkében előirányzott elévülési határidőt (23). Az adott esetben a Bizottság első tájékoztatáskérése a francia hatóságoktól az iparűzési adó sajátos, az FT-re alkalmazandó rendszerét illetően még 2001. június 28-án történt. Ez tehát az a dátum, amikor az elévülési időszak a 659/1999/EK rendelet 15. cikke értelmében megszakadt (24). |
| --- | --- |

(50)

Ami az elévülési határidő megszakítását illeti, nem kell hivatalos bizottsági határozat ahhoz, hogy ez a határidő megszakításra kerüljön, ellentétben azzal, amit a francia hatóságok állítanak. A 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint „minden, a Bizottság által tett intézkedés ... a jogtalan támogatással kapcsolatban megszakítja az elévülési határidőt”. A Bíróság már hozott olyan ítéletet, hogy az egyszerű tájékoztatáskérés megszakíthatja a 659/1999/EK rendelet 15. cikkében előirányzott elévülési határidőt (23). Az adott esetben a Bizottság első tájékoztatáskérése a francia hatóságoktól az iparűzési adó sajátos, az FT-re alkalmazandó rendszerét illetően még 2001. június 28-án történt. Ez tehát az a dátum, amikor az elévülési időszak a 659/1999/EK rendelet 15. cikke értelmében megszakadt (24).

| (51) | Ennek következtében csak az FT-nek az első tájékoztatáskérést több mint 10 évvel megelőzően (vagyis 1991. június 28. előtt) juttatott támogatások nem fizettethetők többé vissza. Vagyis mivel a támogatást az FT-nek az 1994-es üzleti évtől kezdődően adták meg az iparűzési adóra vonatkozó rendszer keretében az 1994–2003. időszakra, a Bizottságnak a kérdéses támogatás teljes összegének visszafizettetését kell elrendelnie. |
| --- | --- |

(51)

Ennek következtében csak az FT-nek az első tájékoztatáskérést több mint 10 évvel megelőzően (vagyis 1991. június 28. előtt) juttatott támogatások nem fizettethetők többé vissza. Vagyis mivel a támogatást az FT-nek az 1994-es üzleti évtől kezdődően adták meg az iparűzési adóra vonatkozó rendszer keretében az 1994–2003. időszakra, a Bizottságnak a kérdéses támogatás teljes összegének visszafizettetését kell elrendelnie.

VIII.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (52) | A francia hatóságok egyetlen pontos érvet sem hoztak fel a támogatás összeegyeztethetőségének alátámasztására. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az indító rendelet 122. és 123. pontjaiban kifejtett okok miatt úgy véli, hogy a támogatás összeegyeztethető a közös piaccal a 87. cikk (2) bekezdésének, vagy a 87. cikk (3) bekezdésének a), c) (egyes régiók gazdasági fejlődését illetően), d) és e) pontjának értelmében. Egyébként a kérdéses támogatás semmiféle vállalati szerkezetátalakítási programhoz nem kapcsolódik, hanem inkább működési támogatást jelent. Ennek következtében a támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján (egyes gazdasági tevékenységek gazdasági fejlődését illetően). |
| --- | --- |

(52)

A francia hatóságok egyetlen pontos érvet sem hoztak fel a támogatás összeegyeztethetőségének alátámasztására. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az indító rendelet 122. és 123. pontjaiban kifejtett okok miatt úgy véli, hogy a támogatás összeegyeztethető a közös piaccal a 87. cikk (2) bekezdésének, vagy a 87. cikk (3) bekezdésének a), c) (egyes régiók gazdasági fejlődését illetően), d) és e) pontjának értelmében. Egyébként a kérdéses támogatás semmiféle vállalati szerkezetátalakítási programhoz nem kapcsolódik, hanem inkább működési támogatást jelent. Ennek következtében a támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján (egyes gazdasági tevékenységek gazdasági fejlődését illetően).

IX.   KÖVETKEZTETÉS

| (53) | A fentiekre is figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy:






  — | Az iparűzési adónak az 1991 és 1993 közötti időszak során alkalmazandó rendszere nem képvisel állami támogatást. |
| --- | --- | --- |

(53)

A fentiekre is figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy:

—

Az iparűzési adónak az 1991 és 1993 közötti időszak során alkalmazandó rendszere nem képvisel állami támogatást.

| — | Az FT által ténylegesen kifizetett és az 1994. január 1. és 2002. december 31. között, az általános rend szerint fizetendő iparűzési adó közötti különbség állami támogatást képvisel. Ez a támogatás új támogatás, amelyet jogtalanul valósított meg Franciaország, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével. Ez a támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal, és ebből következően azt vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

—

Az FT által ténylegesen kifizetett és az 1994. január 1. és 2002. december 31. között, az általános rend szerint fizetendő iparűzési adó közötti különbség állami támogatást képvisel. Ez a támogatás új támogatás, amelyet jogtalanul valósított meg Franciaország, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével. Ez a támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal, és ebből következően azt vissza kell fizettetni.

| (54) | A Parlamentnek az Adóügyi Főigazgatóság által benyújtott jelentés szerint 2001 novemberében „az FT adóztatási feltételeinek azonnali normalizálása az iparűzési adó tekintetében, változatlan adókulcsok mellett (vagyis a helyi önkormányzatok által hozott határozatoktól függetlenül) közel 198 millió eurós többletterhet jelentene a vállalat számára”. Eközben 2003. május 15-i levelükben a francia hatóságok pontosabb információkat adtak a Bizottságnak az FT-nek az iparűzési adó sajátos rendszeréből eredő aluladóztatásával kapcsolatban (ld. alábbi táblázat):















  millió EUR-ban |
| --- | --- |
| Üzleti év | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | halmozott |
| Az általános adóztatás szimulációja | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| Az FT tényleges adóztatása | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Aluladóztatás | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| forrás: a francia hatóságok 2003. május 15-i válasza |

(54)

A Parlamentnek az Adóügyi Főigazgatóság által benyújtott jelentés szerint 2001 novemberében „az FT adóztatási feltételeinek azonnali normalizálása az iparűzési adó tekintetében, változatlan adókulcsok mellett (vagyis a helyi önkormányzatok által hozott határozatoktól függetlenül) közel 198 millió eurós többletterhet jelentene a vállalat számára”. Eközben 2003. május 15-i levelükben a francia hatóságok pontosabb információkat adtak a Bizottságnak az FT-nek az iparűzési adó sajátos rendszeréből eredő aluladóztatásával kapcsolatban (ld. alábbi táblázat):

millió EUR-ban

Üzleti év

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

halmozott

Az általános adóztatás szimulációja

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

Az FT tényleges adóztatása

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Aluladóztatás

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

forrás: a francia hatóságok 2003. május 15-i válasza

| — | A francia hatóságok pontosan kiszámolták, hogy mekkora adót kellett volna az FT-nek kifizetnie 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben, ha az általános rendszer hatálya alá tartozott volna, a berendezések és az ingóságok, az ingatlanok és a bérek helyi szintű bontása alapján, a helyi adók kivetésének figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

A francia hatóságok pontosan kiszámolták, hogy mekkora adót kellett volna az FT-nek kifizetnie 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben, ha az általános rendszer hatálya alá tartozott volna, a berendezések és az ingóságok, az ingatlanok és a bérek helyi szintű bontása alapján, a helyi adók kivetésének figyelembevételével.

| — | Becslést készítettek az 1994 és 1999 közötti évek iparűzési adója annak az iparűzési adónak az összegéhez képest, amelyet az FT-nek 2000-ben meg kellett volna fizetnie, ha az általános rendszer alá tartozott volna, korrigálva az adóalap alakulásával és az adókulcsokkal az 1991-től kezdődő évekre – mivel a rendelkezésre álló adatok nem tették lehetővé a pontos számítást a 2000-et megelőző évekre, az adóalapok és a helyi adókulcsok újbóli megállapításának nehézsége miatt. |
| --- | --- |

—

Becslést készítettek az 1994 és 1999 közötti évek iparűzési adója annak az iparűzési adónak az összegéhez képest, amelyet az FT-nek 2000-ben meg kellett volna fizetnie, ha az általános rendszer alá tartozott volna, korrigálva az adóalap alakulásával és az adókulcsokkal az 1991-től kezdődő évekre – mivel a rendelkezésre álló adatok nem tették lehetővé a pontos számítást a 2000-et megelőző évekre, az adóalapok és a helyi adókulcsok újbóli megállapításának nehézsége miatt.

| — | Ezekből a becslésekből az következik, hogy a visszafizetendő támogatások összege 1 140 millió euró. |
| --- | --- |

—

Ezekből a becslésekből az következik, hogy a visszafizetendő támogatások összege 1 140 millió euró.

| (55) | 2004. január 29-i levelükben a francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a vállalat részéről esedékes iparűzési adó 2003-ban (az általános rendszer alkalmazásának első évében) 773 millió eurót tett ki, ami érezhetően alacsonyabb a 2002-re kivetített 971 millió eurós összegnél, amikor még nem volt ismeretes az iparűzési adó ténylegesen esedékes összege. Kihangsúlyozták, hogy ennek a számnak a visszavetítése az előző évekre az ő álláspontjukat igazolta vissza és erősítette meg, mivel az FT túladóztatását mutatja az általános szabályokhoz képest. |
| --- | --- |

(55)

2004. január 29-i levelükben a francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a vállalat részéről esedékes iparűzési adó 2003-ban (az általános rendszer alkalmazásának első évében) 773 millió eurót tett ki, ami érezhetően alacsonyabb a 2002-re kivetített 971 millió eurós összegnél, amikor még nem volt ismeretes az iparűzési adó ténylegesen esedékes összege. Kihangsúlyozták, hogy ennek a számnak a visszavetítése az előző évekre az ő álláspontjukat igazolta vissza és erősítette meg, mivel az FT túladóztatását mutatja az általános szabályokhoz képest.

| (56) | Végül a Bizottsággal 2004. június 16-án és 23-án tartott találkozók során a francia hatóságok fenntartották, hogy a Bizottságnak korábban benyújtott számítások pontatlanok voltak, és lehetetlen biztonsággal megbecsülni annak a támogatásnak a mértékét, amelyben az FT részesült az 1994–2003. időszakban. Ennek következtében felkérték a Bizottságot arra, hogy ne határozzon az állítólagos támogatásról, amelyben az FT részesült az iparűzési adó sajátos rendszere folytán. |
| --- | --- |

(56)

Végül a Bizottsággal 2004. június 16-án és 23-án tartott találkozók során a francia hatóságok fenntartották, hogy a Bizottságnak korábban benyújtott számítások pontatlanok voltak, és lehetetlen biztonsággal megbecsülni annak a támogatásnak a mértékét, amelyben az FT részesült az 1994–2003. időszakban. Ennek következtében felkérték a Bizottságot arra, hogy ne határozzon az állítólagos támogatásról, amelyben az FT részesült az iparűzési adó sajátos rendszere folytán.

| (57) | Ez utóbbi érvet illetően a Bizottság megjegyzi mindenekelőtt, hogy ez egy új érv, amely ellentmond a francia hatóságok korábbi álláspontjának, amelyek 2003. május 15-én benyújtották becsléseiket, amelyeket 2004. január 29-én megerősítettek és kiegészítettek. A francia hatóságok egyébként az eljárás egész folyamán nem kérdőjelezték meg ezeknek a becsléseknek a helyességét. Csak a 2004 júniusában tartott találkozókon merült fel, amikor a Bizottság vizsgálata befejezés előtt állt, hogy a francia hatóságok vitatták a korábban megadott becsléseket. Ilyen körülmények között az az érv, hogy lehetetlen pontosan kiszámítani azoknak a támogatásoknak az összegét, amelyekben az FT részesült, nem elfogadható. |
| --- | --- |

(57)

Ez utóbbi érvet illetően a Bizottság megjegyzi mindenekelőtt, hogy ez egy új érv, amely ellentmond a francia hatóságok korábbi álláspontjának, amelyek 2003. május 15-én benyújtották becsléseiket, amelyeket 2004. január 29-én megerősítettek és kiegészítettek. A francia hatóságok egyébként az eljárás egész folyamán nem kérdőjelezték meg ezeknek a becsléseknek a helyességét. Csak a 2004 júniusában tartott találkozókon merült fel, amikor a Bizottság vizsgálata befejezés előtt állt, hogy a francia hatóságok vitatták a korábban megadott becsléseket. Ilyen körülmények között az az érv, hogy lehetetlen pontosan kiszámítani azoknak a támogatásoknak az összegét, amelyekben az FT részesült, nem elfogadható.

| (58) | Egyébként a francia hatóságok a Bizottságnak 2004. július 5-én új becsléseket nyújtottak be arra az iparűzési adóra vonatkozóan, amelyet az FT-nek fizetnie kellett volna, ha az általános szabályok szerint kellett volna adót fizetnie 1991 és 2002 között. A 2004. július 13-án küldött telefaxban a francia hatóságok pontosították, hogy „ezek a becslések kizárólag a jelenlegi ismeretek szerinti, az FT által az általános szabályok szerint a 2003. évre megfizetett tényleges összegre támaszkodnak”. A 2004. július 16-án küldött telefaxban a francia hatóságok pontosították az új becslések esetében alkalmazott módszertant:






  — | a francia hatóságok megállapították, hogy az FT iparűzési adójának nettó összege a 2003. évre 773 millió EUR-t tesz ki, |
| --- | --- | --- |

(58)

Egyébként a francia hatóságok a Bizottságnak 2004. július 5-én új becsléseket nyújtottak be arra az iparűzési adóra vonatkozóan, amelyet az FT-nek fizetnie kellett volna, ha az általános szabályok szerint kellett volna adót fizetnie 1991 és 2002 között. A 2004. július 13-án küldött telefaxban a francia hatóságok pontosították, hogy „ezek a becslések kizárólag a jelenlegi ismeretek szerinti, az FT által az általános szabályok szerint a 2003. évre megfizetett tényleges összegre támaszkodnak”. A 2004. július 16-án küldött telefaxban a francia hatóságok pontosították az új becslések esetében alkalmazott módszertant:

—

a francia hatóságok megállapították, hogy az FT iparűzési adójának nettó összege a 2003. évre 773 millió EUR-t tesz ki,

| — | ezt követően kiszámították azt a tartozást, amelyet az FT-nek iparűzési adó címén kellene fizetnie a 90-568. sz. törvény értelmében, figyelembe véve az FT 2003. évre szóló bevallását, ez az összeg 696 millió EUR-t tesz ki, |
| --- | --- |

—

ezt követően kiszámították azt a tartozást, amelyet az FT-nek iparűzési adó címén kellene fizetnie a 90-568. sz. törvény értelmében, figyelembe véve az FT 2003. évre szóló bevallását, ez az összeg 696 millió EUR-t tesz ki,

| — | a francia hatóságok ezután megállapították, hogy az érvényben lévő új rendelkezések (az általános szabályok alkalmazásával, a tényleges kulcsokból és valóságos adóalapokból kiindulva) azzal a hatással jártak volna, hogy a 2003. üzleti évben 77 millió EUR-val, vagyis 11,06 %-kal több lett volna a hozzájárulás, mint az előző szabályok alkalmazásával, |
| --- | --- |

—

a francia hatóságok ezután megállapították, hogy az érvényben lévő új rendelkezések (az általános szabályok alkalmazásával, a tényleges kulcsokból és valóságos adóalapokból kiindulva) azzal a hatással jártak volna, hogy a 2003. üzleti évben 77 millió EUR-val, vagyis 11,06 %-kal több lett volna a hozzájárulás, mint az előző szabályok alkalmazásával,

| — | ezt a százalékos arányt alkalmazták aztán az FT által 1991 és 2002 között ténylegesen befizetett hozzájárulásokra, |
| --- | --- |

—

ezt a százalékos arányt alkalmazták aztán az FT által 1991 és 2002 között ténylegesen befizetett hozzájárulásokra,

| — | ezekből a becslésekből az következik, hogy az FT aluladóztatása az 1994 és 2002 közötti időszakra 798 millió EUR-t tesz ki. |
| --- | --- |

—

ezekből a becslésekből az következik, hogy az FT aluladóztatása az 1994 és 2002 közötti időszakra 798 millió EUR-t tesz ki.

| millió EUR-ban |
| --- |
| Üzleti év | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Összesen |
| Az általános adóztatás szimulációja | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| Az FT tényleges adóztatása | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Aluladóztatás | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| forrás: a francia hatóságok 2004. július 5-i válasza |

millió EUR-ban

Üzleti év

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Összesen

Az általános adóztatás szimulációja

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

Az FT tényleges adóztatása

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Aluladóztatás

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

forrás: a francia hatóságok 2004. július 5-i válasza

| (59) | Figyelembe véve a francia hatóságok által beadott eltérő információkat, a Bizottság ebben a szakaszban nem tudja meghatározni a visszafizettetendő támogatás pontos összegét, de úgy véli, hogy az FT állami támogatásban részesült, amelynek indikatív összege 798 millió EUR és 1 140 millió EUR között van a tőkére számítva, plusz a kamatok, attól a naptól, amikor azt a kedvezményezett megkapta, visszafizettetésük időpontjáig (25). A visszafizettetendő támogatás pontos összegét a Bizottság meg fogja állapítani, a francia hatóságokkal együttműködve, a visszafizettetési eljárás keretében, mégpedig legkésőbb 2004. november 1-jéig. |
| --- | --- |

(59)

Figyelembe véve a francia hatóságok által beadott eltérő információkat, a Bizottság ebben a szakaszban nem tudja meghatározni a visszafizettetendő támogatás pontos összegét, de úgy véli, hogy az FT állami támogatásban részesült, amelynek indikatív összege 798 millió EUR és 1 140 millió EUR között van a tőkére számítva, plusz a kamatok, attól a naptól, amikor azt a kedvezményezett megkapta, visszafizettetésük időpontjáig (25). A visszafizettetendő támogatás pontos összegét a Bizottság meg fogja állapítani, a francia hatóságokkal együttműködve, a visszafizettetési eljárás keretében, mégpedig legkésőbb 2004. november 1-jéig.

| (60) | Következtetésében a Bizottság úgy véli, hogy az iparűzési adó sajátos, az FT-re 1994 és 2003 között alkalmazott rendszere számára állami támogatást valósított meg, mivel alul volt adóztatva az általános szabályokhoz képest. Ez az állami támogatás, amelyet a francia hatóságok úgy adtak meg, hogy megsértették az előzetes értesítésre vonatkozó kötelezettségüket, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, és visszafizetendő. A Bizottság felkéri a francia hatóságokat, hogy lojális együttműködési kötelezettségüknek megfelelően működjenek vele együtt a visszafizetendő támogatás pontos összegének meghatározása érdekében, |
| --- | --- |

(60)

Következtetésében a Bizottság úgy véli, hogy az iparűzési adó sajátos, az FT-re 1994 és 2003 között alkalmazott rendszere számára állami támogatást valósított meg, mivel alul volt adóztatva az általános szabályokhoz képest. Ez az állami támogatás, amelyet a francia hatóságok úgy adtak meg, hogy megsértették az előzetes értesítésre vonatkozó kötelezettségüket, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, és visszafizetendő. A Bizottság felkéri a francia hatóságokat, hogy lojális együttműködési kötelezettségüknek megfelelően működjenek vele együtt a visszafizetendő támogatás pontos összegének meghatározása érdekében,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás, amelyet Franciaország jogellenesen adott az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésével ellentétesen a France Télécomnak az erre a vállalatra alkalmazandó iparűzési adó rendszere révén az 1994. január 1. és 2002. december 31. közötti időszakban (amelyet a 90-568. sz. törvény (18. cikk) és a CGI 1654. cikke rendelt el), összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

2. cikk

(1)   Franciaország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a France Télécommal visszafizettesse az első cikkben meghatározott támogatást.

(2)   A visszafizettetésre haladéktalanul sor kerül, a nemzeti jog eljárásainak megfelelően, amilyen mértékben azok lehetővé teszik a jelen határozat azonnali és hathatós végrehajtását.

(3)   A visszafizettetendő támogatási összegek tartalmazzák a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor azokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, visszafizettetésük időpontjáig.

(4)   A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének végrehajtásáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelet (26) V. fejezetének rendelkezései szerint kell kiszámítani.

3. cikk

Franciaország tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozatról szóló értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül azokról az intézkedésekről, amelyeket meghozni tervez, és azokról, amelyeket már meghozott, annak érdekében, hogy megfeleljen annak. Ehhez Franciaország azt a kérdőívet használja majd, amely a jelen határozat mellékletét képezi.

4. cikk

A jelen határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Készült Brüsszelben, 2004. augusztus 2-án.

a Bizottság részéről

Frederik BOLKESTEIN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 57., 2003.3.12., 5. o.

1

(2)  Lásd az indító határozat 1–8. pontjait, amelyek a jelen határozat szerves részének tekintendők.

2

(3)  HL C 57., 2003.3.12., 5. o., a továbbiakban „az eljárás megindításáról szóló határozat” vagy „az indító határozat”.

3

(4)  Ez a fél személyazonosságát titokban akarja tartani.

4

(5)  Amelyekhez csatolták ugyanezen társaságok 2003. január 22-i keltezéssel beadott panaszát.

5

(6)  Az LDCOM társaság eljuttatott egy hibajegyzéket a Bizottságnak, amelyet a francia hatóságok küldtek ki 2003. június 16-án.

6

(7)  Lásd az indító határozat 25–33. pontjait.

7

(8)  Ezzel szemben 1988 óta a HÉA alanyává vált, lásd „Jelentés a Parlamentnek a France Télécom helyi adófizetésének normalizálásáról”, Adóügyi Főigazgatóság, 2001. november, 6. o.

8

(9)  A 90-568. sz. törvény 18. cikke megerősítette azt az elvet, hogy a posta és az FT az általános adó- és járulékfizetési szabályok alá kerül, de kimondta, hogy az általános szabályok alkalmazásának „a jelen törvény 19., 20. és 21. cikkeinek figyelembevételével” kell történnie.

9

(10)  A 90-568. sz. törvény 19. cikke: „1994. január 1-ig a posta és a France Télécom csak az állam által ténylegesen viselt adók és járulékok alá tartoznak, a jelen törvény kihirdetésének időpontja szerint, a közszolgálati üzemeltetőknek átadott tevékenységek okából. Ugyanezen időpontig a France Télécom befizetései a polgári kutatás-fejlesztési költségvetésbe és a megtermelt nyereség kifizetésének címén az általános költségvetésbe minden évben meghatározásra kerülnek a pénzügyi törvényekben, egy éves összeg mértékéig, amelyet az 1989. évre rögzített, 13 700 millió frank bázishoz viszonyítva, a Nemzeti Statisztikai és Gazdaságkutató Intézet által megállapított fogyasztói árindex alapján számítanak ki.”

10

(11)  A Parlamentnek az Adóügyi Főigazgatóság által a France Télécom adózásának normalizálásáról 2001 novemberében benyújtott jelentés szerint „az FT adóztatási feltételeinek azonnali normalizálása az iparűzési adó tekintetében, változatlan adókulcsok mellett [vagyis a helyi önkormányzatok által hozott határozatoktól függetlenül] közel 198 millió eurós többletterhet jelentene a vállalat számára”, ld. „Jelentés a Parlamentnek a France Télécom helyi adófizetésének normalizálásáról”, Adóügyi Főigazgatóság, 2001. november, 16. o.

11

(12)  A 2003. évre szóló finanszírozási törvény 29. cikke teljes mértékben normalizálta az FT adóalanyiságának rendszerét az iparűzési adó tekintetében, 2003. január 1-től. Lásd erről a Gilles Carrez úr által, a Pénzügyi, Gazdasági és Tervezési Bizottság nevében a 2003. évre szóló finanszírozási törvény tervezetéről készített jelentést, amelyet a Nemzetgyűlés 2002. október 14-én osztott ki.

12

(13)  Lásd a részleteket az indító határozat III. fejezetében.

13

(14)  A Bíróság valójában úgy vélte, hogy a családi támogatásokkal összefüggő szociális terhek csökkenése nem „kompenzálható” egy kiegészítő teherrel a munkanélküliségi biztosítás címén. Lásd a Bíróság 1974. július 2-i ítéletét, 173-73 sz. ügy, Olasz Köztársaság kontra Bizottság, 709 preambulum, az indítékok 34. pontja: „Az az érv, amely szerint a kifogásolt csökkenés nem »állami támogatás«, mivel az abból következő bevételkiesést ellensúlyozzák azok a források, amelyeket a munkanélküliségi biztosítás címén fizetnek be, nem tartható.” Lásd a bankok és banki alapokra vonatkozó adóintézkedésekről szóló, 2001. december 11-i 2002/581/EK bizottsági határozatot is, amelyeket Olaszországban a bankok javára hoztak létre, amely szerint „egy szelekciós intézkedés igazolható annak a tevékenységnek a specifikus volta révén, amelyre irányul, de nem (igazolható) más szelekciós intézkedések meglétével” (HL L 184., 2002.7.13., 27. o., 35. bekezdés).

14

egy szelekciós intézkedés igazolható annak a tevékenységnek a specifikus volta révén, amelyre irányul, de nem (igazolható) más szelekciós intézkedések meglétével

(15)  Az FT-nek az általános költségvetésbe minden évben a finanszírozási törvények által megállapított, rögzített összeget kellett befizetnie, „egy évente kiszámított összeg mértékéig, amelyet az 1989. évre megállapított 13 700 millió frank bázishoz viszonyítva, a Nemzeti Statisztikai és Gazdaságkutató Intézet által megállapított fogyasztói árindex alapján számítottak ki.” (a 90-568. sz. törvény 19. cikke).

15

(16)  Figyelembe véve azt a tényt, hogy az eljárás egyedül az iparűzési adó tekintetében indult meg, nem pedig a vagyonadó és a társasági adó tekintetében, a jelen határozat csak az iparűzési adóra vonatkozik. Mindenesetre az érintett időszakra a francia állam más adóival kapcsolatban az FT javára megadott mentesség a jelen határozat időpontjában elévül, az EK-Szerződés 93. cikkének végrehajtási módozataival foglalkozó, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.) 15. cikke értelmében.

16

(17)  Lásd a Bíróság 1974. július 2-i ítéletét, 173/73. sz. ügy, korábban hivatkozott.

17

(18)  A 90-568. sz. törvény előírta, ugyanannak az „Adózás” c. fejezetnek a keretében és ugyanabban a cikkben, hogy az FT-nek nem kell más adót fizetnie, mint azokat, amelyeket az állam fizet, és ezt a befizetést az általános költségvetés javára kell teljesítenie, miközben ez a két rendelkezés ugyanarra az időszakra vonatkozott.

18

(19)  Lásd az Elsőfokú Bíróság 1995. június 8-i ítéletét, T-459/93, Siemens SA kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT II-1675.

19

II-1675

(20)  Az Elsőfokú Bíróság 2000. június 15-i ítélete, T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97-től 607/97-ig, T-1/97, T-3/98-tól T-6/98-ig és T-23/98 kapcsolt ügyek, Alzetta Mauro és mások az Európai Közösségek Bizottságával szemben, EBHT II-2319, (141) és azt követő bekezdések, a Bíróság 1994. augusztus 9-i ítélete, C-44/93 ügy, Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és a belga állam (1994), EBHT I-3829.

20

(21)  Az Elsőfokú Bíróság 2002. április 30-i ítélete, T-195/01 és T-207/01 kapcsolt ügyek, Gibraltár kormánya kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT II-2309, (130) bekezdés.

21

(22)  A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének d) pontja szerint, „támogatási rendszert” jelent: minden olyan rendelkezés, amelynek alapján, anélkül, hogy kiegészítő alkalmazási intézkedésekre lenne szükség, támogatás nyújtható egyénileg a vállalatoknak, amelyeket általánosságban és absztrakt módon a mondott rendelkezés határoz meg és minden olyan rendelkezés, amelynek alapján valamely konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás nyújtható egy vagy több vállalatnak, határozatlan időre és/vagy meghatározatlan összegre.

22

minden olyan rendelkezés, amelynek alapján valamely konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás nyújtható egy vagy több vállalatnak, határozatlan időre és/vagy meghatározatlan összegre

(23)  Lásd az Elsőfokú Bíróság 2003. április 10-i ítéletét, T-369/00 sz. ügy, Loiret tartomány kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT II-1789, (81) és azt követő bekezdések.

23

(24)  Valójában, ahogyan a Bíróság azt már megjegyezte, „a Bizottság, amikor egy tájékoztatáskérést intéz egy tagállamhoz, arról tájékoztatja az utóbbit, hogy állítólagos jogtalan támogatásra vonatkozó információknak van a birtokában, és adott esetben ezt a támogatást vissza kell majd téríteni”; „ezáltal a tájékoztatáskérés egyszerűsége nem vonja maga után azt a következményt, hogy az meg van fosztva attól a jogi hatástól, hogy olyan intézkedés, amely a 659/1999 (EK)” rendelet 15. cikkében előirányzott elévülési határidő felfüggesztését eredményezheti, lásd a korábban hivatkozott T-369/00 ügy, (79) és (82) bekezdései.

24

(25)  Ez nem érinti annak lehetőségét, hogy a francia hatóságoknak, a visszafizettetéssel egyidejűleg megvan a lehetőségük arra, hogy a jogértelmezéssel összhangban „adott esetben levonhassanak a visszafizetendő összegből egyes kisebb tételeket, belső szabályaik alkalmazásával, feltéve, hogy ezeknek a belső szabályoknak az alkalmazása nem teszi gyakorlatilag lehetetlenné a jelzett visszafizetést, vagy nem lesz diszkriminatív a belső jog hatálya alá tartozó összehasonlítható esetekhez képest” (T-459/93 ügy, korábban hivatkozott).

25

adott esetben levonhassanak a visszafizetendő összegből egyes kisebb tételeket, belső szabályaik alkalmazásával, feltéve, hogy ezeknek a belső szabályoknak az alkalmazása nem teszi gyakorlatilag lehetetlenné a jelzett visszafizetést, vagy nem lesz diszkriminatív a belső jog hatálya alá tartozó összehasonlítható esetekhez képest

(26)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

26

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 13.)

Romániában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről

(az értesítés a C(2005) 4068. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/710/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikkére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 22. cikkére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója nemzetközi kereskedelem útján bekerülhet az élő baromfiállományba és baromfitermékekbe. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója nemzetközi kereskedelem útján bekerülhet az élő baromfiállományba és baromfitermékekbe.

| (2) | Románia 2005. október 12-én tájékoztatta a Bizottságot klinikai esetből származó H5 madárinfluenza-vírus izolálásáról. A klinikai vizsgálat magas patogenitású madárinfluenza gyanújára enged következtetni a neuraminidase (N) típus és a patogenitási index folyamatban lévő meghatározásáig. |
| --- | --- |

(2)

Románia 2005. október 12-én tájékoztatta a Bizottságot klinikai esetből származó H5 madárinfluenza-vírus izolálásáról. A klinikai vizsgálat magas patogenitású madárinfluenza gyanújára enged következtetni a neuraminidase (N) típus és a patogenitási index folyamatban lévő meghatározásáig.

| (3) | Tekintettel a betegségnek a Közösség területén való megjelenése által az állategészségügyre jelentett veszélyére, helyénvaló azonnali intézkedéseket hozni az élő baromfi, a laposmellű futómadár, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok, a baromfin kívüli élő madarak és e fajok keltetőtojásainak Romániából történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a betegségnek a Közösség területén való megjelenése által az állategészségügyre jelentett veszélyére, helyénvaló azonnali intézkedéseket hozni az élő baromfi, a laposmellű futómadár, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok, a baromfin kívüli élő madarak és e fajok keltetőtojásainak Romániából történő behozatalára vonatkozóan.

| (4) | Mivel engedélyezett a vadásztrófea, az emberi fogyasztásra szánt tojás és a kezeletlen toll Romániából történő behozatala, fel kell függeszteni az állat-egészségügyre jelentett veszélye miatt e termékeknek a Közösségbe történő behozatalát is. |
| --- | --- |

(4)

Mivel engedélyezett a vadásztrófea, az emberi fogyasztásra szánt tojás és a kezeletlen toll Romániából történő behozatala, fel kell függeszteni az állat-egészségügyre jelentett veszélye miatt e termékeknek a Közösségbe történő behozatalát is.

| (5) | Továbbá fel kell függeszteni a friss baromfihús, a laposmellű futómadár húsa, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok húsa, illetve az e fajok húsából készült vagy e fajok húsát tartalmazó húskészítmények vagy húsipari termékek behozatalát. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá fel kell függeszteni a friss baromfihús, a laposmellű futómadár húsa, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok húsa, illetve az e fajok húsából készült vagy e fajok húsát tartalmazó húskészítmények vagy húsipari termékek behozatalát.

| (6) | A 2005. augusztus 1-je előtt levágott baromfiból készült bizonyos termékeket továbbra is engedélyezik, figyelembe véve a betegség lappangási idejét. |
| --- | --- |

(6)

A 2005. augusztus 1-je előtt levágott baromfiból készült bizonyos termékeket továbbra is engedélyezik, figyelembe véve a betegség lappangási idejét.

| (7) | Az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat (3) hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK bizottsági határozat megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a tagállamok engedélyezhetik húsipari termékek behozatalát, és meghatározza a szóban forgó kórokozó inaktiválásához hatékonynak ítélt kezelési eljárásokat. A betegség ilyen termékeken keresztül történő átterjedése veszélyének megelőzése érdekében a megfelelő kezelést kell alkalmazni a származási ország egészségügyi helyzetétől és azon fajoktól függően, amelyekből a termék származik. Ezért helyénvalónak tűnik továbbra is engedélyezni a Romániából származó azon baromfihús-termékek behozatalát, amelyeket az egész terméken legalább 70 °C-ot elérve hőkezeltek. |
| --- | --- |

(7)

Az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat (3) hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK bizottsági határozat megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a tagállamok engedélyezhetik húsipari termékek behozatalát, és meghatározza a szóban forgó kórokozó inaktiválásához hatékonynak ítélt kezelési eljárásokat. A betegség ilyen termékeken keresztül történő átterjedése veszélyének megelőzése érdekében a megfelelő kezelést kell alkalmazni a származási ország egészségügyi helyzetétől és azon fajoktól függően, amelyekből a termék származik. Ezért helyénvalónak tűnik továbbra is engedélyezni a Romániából származó azon baromfihús-termékek behozatalát, amelyeket az egész terméken legalább 70 °C-ot elérve hőkezeltek.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

1.   A tagállamok felfüggesztik a következő termékek Románia területéről történő behozatalát:

| — | élő baromfi, laposmellű futómadár, vadon élő és tenyésztett vadszárnyas, a 2000/666/EK határozat 1. cikke harmadik francia bekezdésének meghatározása szerinti, baromfin kívüli élő madár, beleértve a tulajdonosuk kíséretében lévő (kedvtelésből tartott) madarakat is, valamint e fajok keltetőtojásait, és |
| --- | --- |

—

élő baromfi, laposmellű futómadár, vadon élő és tenyésztett vadszárnyas, a 2000/666/EK határozat 1. cikke harmadik francia bekezdésének meghatározása szerinti, baromfin kívüli élő madár, beleértve a tulajdonosuk kíséretében lévő (kedvtelésből tartott) madarakat is, valamint e fajok keltetőtojásait, és

| — | baromfi, laposmellű futómadarak, tenyésztett és vadon élő vadszárnyasok friss húsa, |
| --- | --- |

—

baromfi, laposmellű futómadarak, tenyésztett és vadon élő vadszárnyasok friss húsa,

| — | ezen fajoknak a húsából készült vagy ezen fajoknak a húsát tartalmazó húskészítményeknek és húsipari termékek, |
| --- | --- |

—

ezen fajoknak a húsából készült vagy ezen fajoknak a húsát tartalmazó húskészítményeknek és húsipari termékek,

| — | e fajok bármely részét tartalmazó nyers kisállateledel és feldolgozatlan takarmány-alapanyag, |
| --- | --- |

—

e fajok bármely részét tartalmazó nyers kisállateledel és feldolgozatlan takarmány-alapanyag,

| — | emberi fogyasztásra szánt tojás, |
| --- | --- |

—

emberi fogyasztásra szánt tojás,

| — | bármelyik madárfajból készült, nem kezelt vadásztrófea és |
| --- | --- |

—

bármelyik madárfajból készült, nem kezelt vadásztrófea és

| — | feldolgozatlan toll és tollrészek. |
| --- | --- |

—

feldolgozatlan toll és tollrészek.

2.   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezik az (1) bekezdés elsőtől a negyedik francia bekezdésének hatálya alá tartozó azon termékek behozatalát, amelyek a 2005. augusztus 1-je előtt levágott madarakból származnak.

3.   A (2) bekezdésben említett termékek szállítmányait kísérő állatorvosi bizonyítványokon/kereskedelmi okmányokon az alábbi, adott fajnak megfelelő szöveget tüntetik fel:

„A 2005/710/EK bizottsági határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2005. augusztus 1-je előtt levágott madárból származó friss baromfihús/laposmellű futómadár friss húsa/vadon élő vadszárnyas friss húsa/tenyésztett vadszárnyas friss húsa/baromfi, laposmellű futómadár, illetve tenyésztett vagy vadon élő vadszárnyas húsát tartalmazó vagy abból készült húsipari termék/baromfi, laposmellű futómadár, illetve tenyésztett vagy vadon élő vadszárnyas húsát tartalmazó vagy abból készült húskészítmény/baromfi, laposmellű futómadár, vadon élő vagy tenyésztett vadszárnyas bármely részét tartalmazó nyers kisállateledel és feldolgozatlan takarmány-alapanyag (4)

4.   E határozat (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezik a baromfi, a laposmellű futómadár, a tenyésztett és vadon élő vadszárnyasok húsából készült vagy húsát tartalmazó húsipari termékek behozatalát, amennyiben azokon elvégezték a 2005/432/EK bizottsági határozat II. melléklete IV. részének B., C. vagy D. pontjában leírt különleges kezeléseket.

2. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a feldolgozott toll vagy tollrészek Romániából történő behozatala esetében a szállítmányokat a feldolgozott toll és tollrészek gőzöléssel vagy a kórokozók átvitelének kizárását biztosító más módszerrel történő kezelését igazoló kereskedelmi okmány kísérje.

Nem szükséges kereskedelmi okmány azonban a feldolgozott díszítő célú tollak, az utazók által saját használatra maguknál tartott feldolgozott tollak vagy a magánszemélyeknek nem ipari célra küldött feldolgozott tollak szállítmányai esetében.

3. cikk

A tagállamok módosítják behozatalra vonatkozó intézkedéseiket, hogy azok megfeleljenek e határozatnak, és a megfelelő módon haladéktalanul közzéteszik az elfogadott intézkedéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

4. cikk

Ezt a határozatot 2006. április 30-áig kell alkalmazni.

5. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 13-án

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

1

(2)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv; helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

2

(3)  HL L 151., 2005.6.14., 3. o.

3

(4)  A nem kívánt rész törlendő.”

4

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/44

---

AZ ÁRUFORGALOM ALAKISÁGAINAK EGYSZERŰSÍTÉSE EK–EFTA VEGYES BIZOTTSÁG 1/2005 HATÁROZATA

(2005. október 4.)

Romániának az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozására történő felkérésről

(2005/711/EK)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: az egyezmény) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának előkészítése jegyében az országok közötti áruforgalom elősegítése érdekében sor kerül azon alakiságok egyszerűsítésére, amelyek hatással vannak az árukereskedelemre ezen ország és az Európai Közösség, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között. |
| --- | --- |

(1)

Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának előkészítése jegyében az országok közötti áruforgalom elősegítése érdekében sor kerül azon alakiságok egyszerűsítésére, amelyek hatással vannak az árukereskedelemre ezen ország és az Európai Közösség, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között.

| (2) | Ezen egyszerűsítés megvalósítása érdekében helyénvaló Románia felkérése az egyezményhez történő csatlakozásra, |
| --- | --- |

(2)

Ezen egyszerűsítés megvalósítása érdekében helyénvaló Románia felkérése az egyezményhez történő csatlakozásra,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Románia, az Európai Unió Tanácsa és Románia közötti, e határozathoz csatolt levélváltás formájában felkérést kap, hogy 2006. január 1-jei kezdettel az egyezmény szerződő felévé váljon, az egyezmény 11a. cikkében rögzített rendelkezéseknek megfelelően.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Bázelben, 2005. október 4-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Rudolf DIETRICH

---

(1)  HL L 134., 1987.5.22., 2. o. A legutóbb a 2/95 határozattal (HL L 117., 1996.5.14., 18. o.) módosított egyezmény.

1

---

Tisztelt Uram!

Ezúton értesítem az „Áruforgalom alakiságainak egyszerűsítése” EK–EFTA vegyes bizottság 2005. október 4-i 1/2005 határozatáról arra a felkérésre vonatkozóan, hogy Románia az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezmény szerződő felévé váljon.

Románia csatlakozása az egyezményhez az elfogadó okiratnak az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán történő letétbe helyezése által válhat érvényessé, ellátva az egyezmény Románia hivatalos nyelvére lefordított változatával, ezen egyezmény 11a. cikkének megfelelően.

Őszinte tisztelettel,

a főtitkár

az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága

Románia,

tudomásul véve az „Áruforgalom alakiságainak egyszerűsítése” EK–EFTA vegyes bizottság 2005. október 4-i 1/2005 határozatát Romániának az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezményhez (a továbbiakban: az egyezmény) való csatlakozására vonatkozóan,

azzal az óhajjal, hogy ezen egyezmény szerződő felévé váljon,

KIJELENTI, HOGY:

Csatlakozik az egyezményhez.

Csatolja ezen okirathoz az egyezmény Románia hivatalos nyelvére lefordított változatát.

Elfogadja az „Áruforgalom alakiságainak egyszerűsítése” EK–EFTA vegyes bizottság ajánlásait és határozatait, amelyeket 2005. október 4. és azon időpont között fogadtak el, amikor Románia csatlakozása az egyezmény 11a. cikkének megfelelően érvényessé válik.

Kelt ...

Románia részéről

---

| 14.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/46

---

AZ EK–EFTA EGYSÉGES ÁRUTOVÁBBÍTÁSI VEGYESBIZOTTSÁGÁNAK 5/2005 HATÁROZATA

(2005. október 4.)

Romániának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozására történő felkérésről

(2005/712/EK)

A VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: az egyezmény) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,

mivel:

| (1) | A Romániával folytatott kereskedelem előmozdítását elősegítené az ezen ország és az Európai Közösség, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti árukereskedelemben végrehajtandó alakiságok egyszerűsítése. |
| --- | --- |

(1)

A Romániával folytatott kereskedelem előmozdítását elősegítené az ezen ország és az Európai Közösség, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti árukereskedelemben végrehajtandó alakiságok egyszerűsítése.

| (2) | Ezen egyszerűsítés megvalósítása érdekében helyénvaló Románia felkérése az egyezményhez történő csatlakozásra, |
| --- | --- |

(2)

Ezen egyszerűsítés megvalósítása érdekében helyénvaló Románia felkérése az egyezményhez történő csatlakozásra,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Románia, az Európai Unió Tanácsa és Románia közötti, e határozathoz csatolt levélváltás formájában felkérést kap, hogy 2006. január 1-jei kezdettel az egyezmény szerződő felévé váljon, az egyezmény 15a. cikkében rögzített rendelkezéseknek megfelelően.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Bázelben, 2005. október 4-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Rudolf DIETRICH

---

(1)  HL L 226., 1987.8.13., 2. o. A legutóbb a 4/2005 határozattal (HL L 225., 2005.8.31., 29. o.) módosított egyezmény.

1

---

Tisztelt Uram!

Ezúton értesítem az EK–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottsága 2005. október 4-i 5/2005 határozatáról arra a felkérésre vonatkozóan, hogy Románia az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezmény szerződő felévé váljon.

Románia csatlakozása az egyezményhez az elfogadó okiratnak az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán történő letétbe helyezése által válhat érvényessé, ellátva az egyezménynek a Román Köztársaság hivatalos nyelvére lefordított változatával, ezen egyezmény 15a. cikkének megfelelően.

Őszinte tisztelettel,

a főtitkár

az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága

Románia,

tudomásul véve az EK–EFTA egységes árutovábbítási vegyesbizottsága 2005. október 4-i 5/2005 határozatát Romániának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményhez (a továbbiakban: az egyezmény) való csatlakozására vonatkozóan,

azzal az óhajjal, hogy ezen egyezmény szerződő felévé váljon,

KIJELENTI, HOGY:

Csatlakozik az egyezményhez.

Csatolja ezen okirathoz az egyezmény Románia hivatalos nyelvére lefordított változatát.

Elfogadja az EK–EFTA egységes árutovábbítási vegyesbizottsága ajánlásait és határozatait, amelyeket 2005. október 4. és azon időpont között fogadtak el, amikor Románia csatlakozása az egyezmény 15a. cikkének megfelelően érvényessé válik.

Kelt ...

Románia részéről

---