# Az Európai Unió L 279/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 279 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. október 22. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 279

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. október 22.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1734/2005/EK, Euratom rendelete (2005. október 17.) a Tanácsok 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletének, a Tanácsok 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletének és a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletének hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1735/2005/EK rendelete (2005. október 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 1736/2005/EK rendelete (2005. október 21.) bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítését célzó versenytárgyalási eljárás indításáról | 5 |
| | * | A Bizottság 1737/2005/EK rendelete (2005. október 21.) az 1726/1999/EK rendeletnek a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározása és továbbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság 1738/2005/EK rendelete (2005. október 21.) az 1916/2000/EK rendelet a kereset szerkezetére vonatkozó információ meghatározása és továbbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 32 |
| | * | A Bizottság 1739/2005/EK rendelete (2005. október 21.) cirkuszi állatok tagállamok közötti mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelmények meghatározásáról (
  1
  ) | 47 |
| | * | A Bizottság 2005/72/EK irányelve (2005. október 21.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb és metiram hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 63 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1734/2005/EK, Euratom rendelete (2005. október 17.) a Tanácsok 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletének, a Tanácsok 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletének és a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletének hatályon kívül helyezéséről

1

A Bizottság 1735/2005/EK rendelete (2005. október 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

A Bizottság 1736/2005/EK rendelete (2005. október 21.) bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítését célzó versenytárgyalási eljárás indításáról

5

*

A Bizottság 1737/2005/EK rendelete (2005. október 21.) az 1726/1999/EK rendeletnek a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározása és továbbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság 1738/2005/EK rendelete (2005. október 21.) az 1916/2000/EK rendelet a kereset szerkezetére vonatkozó információ meghatározása és továbbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

32

*

A Bizottság 1739/2005/EK rendelete (2005. október 21.) cirkuszi állatok tagállamok közötti mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelmények meghatározásáról (
  1
  )

1

47

*

A Bizottság 2005/72/EK irányelve (2005. október 21.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb és metiram hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

63

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A tagállamok kormányképviselőinek határozata (2005. október 14.) az Európai Közösségek Bírósága egy főtanácsnokának kinevezéséről | 70 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 19.) az Európai Közösségbe (EK) tenyésztés céljából behozott egyes élő halfajok, ikráik és ivarsejtjeik engedélyezett származási területeinek jegyzéke tekintetében a 2003/858/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 3964. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 19.) a boszkalid, az indoxakarb, a spinozad és a Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírus új hatóanyagokra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4002. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 21.) a tagállami állatkertekben tartott, madárinfluenzára fogékony madarak körében az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza megelőzésével kapcsolatos követelményekről
  (az értesítés a C(2005) 4197. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 21.) a H5N1 altípus alá tartozó A típusú influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló 2005/734/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4199. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 79 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A tagállamok kormányképviselőinek határozata (2005. október 14.) az Európai Közösségek Bírósága egy főtanácsnokának kinevezéséről

70

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. október 19.) az Európai Közösségbe (EK) tenyésztés céljából behozott egyes élő halfajok, ikráik és ivarsejtjeik engedélyezett származási területeinek jegyzéke tekintetében a 2003/858/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 3964. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 3964. számú dokumentummal történt)

1

71

*

A Bizottság határozata (2005. október 19.) a boszkalid, az indoxakarb, a spinozad és a Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírus új hatóanyagokra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4002. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Spodoptera exigua

(az értesítés a C(2005) 4002. számú dokumentummal történt)

1

73

*

A Bizottság határozata (2005. október 21.) a tagállami állatkertekben tartott, madárinfluenzára fogékony madarak körében az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza megelőzésével kapcsolatos követelményekről
  (az értesítés a C(2005) 4197. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4197. számú dokumentummal történt)

1

75

*

A Bizottság határozata (2005. október 21.) a H5N1 altípus alá tartozó A típusú influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló 2005/734/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4199. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4199. számú dokumentummal történt)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/1

---

A TANÁCS 1734/2005/EK, EURATOM RENDELETE

(2005. október 17.)

a Tanácsok 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletének, a Tanácsok 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletének és a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletének hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (1) meghatározott és legutóbb a 31/2005/EK, Euratom rendelettel (2) módosított személyzeti szabályzatára, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeire,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel a Személyzeti Szabályzati Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanácsok a lakásbérleti támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és a támogatás nyújtásának szabályairól szóló, 1966. július 28-i 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendelete (3) meghatározza a személyzeti szabályzat VII. melléklete 14a. cikke végrehajtásának szabályait. E cikket az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának, valamint a Közösségek egyéb alkalmazottai alkalmazási feltételeinek módosításáról szóló, 2004. március 22-i 723/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) hatályon kívül helyezte. |
| --- | --- |

(1)

A Tanácsok a lakásbérleti támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és a támogatás nyújtásának szabályairól szóló, 1966. július 28-i 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendelete (3) meghatározza a személyzeti szabályzat VII. melléklete 14a. cikke végrehajtásának szabályait. E cikket az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának, valamint a Közösségek egyéb alkalmazottai alkalmazási feltételeinek módosításáról szóló, 2004. március 22-i 723/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) hatályon kívül helyezte.

| (2) | A Tanácsok a közlekedési támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és nyújtásának szabályairól szóló,1966. július 28-i 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendelete (5) a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 14b. cikkében előírt, a közlekedési támogatás fizetése juttatásának végrehajtási szabályaira vonatkozik. Ezt a cikket a 723/2004/EK, Euratom rendelet szintén hatályon kívül helyezte. |
| --- | --- |

(2)

A Tanácsok a közlekedési támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és nyújtásának szabályairól szóló,1966. július 28-i 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendelete (5) a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 14b. cikkében előírt, a közlekedési támogatás fizetése juttatásának végrehajtási szabályaira vonatkozik. Ezt a cikket a 723/2004/EK, Euratom rendelet szintén hatályon kívül helyezte.

| (3) | A Tanácsok a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában előírt biztosításmatematikai értékek kiszámítására használt, halálozási és fogyatékossági táblázatok és a várható illetménynövekedések megállapításáról szóló, 1965. december 28-i 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendelete (6) a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 39. cikke végrehajtásának biztosítására vonatkozik, és ezt a 723/2004//EK, Euratom rendelet szintén hatályon kívül helyezte. |
| --- | --- |

(3)

A Tanácsok a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában előírt biztosításmatematikai értékek kiszámítására használt, halálozási és fogyatékossági táblázatok és a várható illetménynövekedések megállapításáról szóló, 1965. december 28-i 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendelete (6) a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 39. cikke végrehajtásának biztosítására vonatkozik, és ezt a 723/2004//EK, Euratom rendelet szintén hatályon kívül helyezte.

| (4) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az említett, tárgytalanná vált rendeleteket kifejezetten hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(4)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az említett, tárgytalanná vált rendeleteket kifejezetten hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 6/66/Euratom, a 121/66/EGK, a 7/66/Euratom, a 122/66/EGK és a 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendelet ezennel hatályát veszti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 17-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

M. BECKETT

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

1

(2)  HL L 8., 2005.1.12., 1. o.

2

(3)  HL 150., 1966.8.12., 2749/66. o. A legutóbb a 3358/94/ESZAK, EK, Euratom rendelettel (HL L 356., 1994.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 124., 2004.4.27., 1. o.

4

(5)  HL 150., 1966.8.12., 2751/66. o. A legutóbb a 2460/98/EK, ESZAK, Euratom rendelettel (HL L 307., 1998.11.17., 4. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL 226., 1965.12.31., 3309/65. o.

6

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/3

---

A BIZOTTSÁG 1735/2005/EK RENDELETE

(2005. október 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. október 21-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 096 | 30,0 |
| 204 | 43,1 |
| 624 | 421,2 |
| 999 | 135,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,1 |
| 999 | 79,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,0 |
| 999 | 94,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 75,8 |
| 388 | 68,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 61,3 |
| 999 | 65,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 94,5 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 241,7 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 178,6 |
| 0808 10 80 | 052 | 77,3 |
| 388 | 76,8 |
| 400 | 99,7 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 47,0 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 75,5 |
| 800 | 163,4 |
| 804 | 70,3 |
| 999 | 82,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,4 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 65,1 |
| 999 | 70,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

49,2

096

30,0

204

43,1

624

421,2

999

135,9

0707 00 05

052

79,1

999

79,1

0709 90 70

052

94,0

999

94,0

0805 50 10

052

75,8

388

68,6

524

55,3

528

61,3

999

65,3

0806 10 10

052

94,5

400

200,0

508

241,7

624

178,2

999

178,6

0808 10 80

052

77,3

388

76,8

400

99,7

404

84,6

512

47,0

528

45,5

720

75,5

800

163,4

804

70,3

999

82,2

0808 20 50

052

90,4

388

57,1

720

65,1

999

70,9

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/5

---

A BIZOTTSÁG 1736/2005/EK RENDELETE

(2005. október 21.)

bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítését célzó versenytárgyalási eljárás indításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikkére,

mivel:

| (1) | A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) többek között meghatározza a borpiac közös szervezéséről szóló, 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet (3) 35., 36. és 39. cikkében, valamint az 1493/1999/EK rendelet 27., 28. és 30. cikkében említett lepárlással nyert, és az intervenciós hivataloknál tárolt alkoholkészlet elhelyezésének részletes szabályait. |
| --- | --- |

(1)

A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) többek között meghatározza a borpiac közös szervezéséről szóló, 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet (3) 35., 36. és 39. cikkében, valamint az 1493/1999/EK rendelet 27., 28. és 30. cikkében említett lepárlással nyert, és az intervenciós hivataloknál tárolt alkoholkészlet elhelyezésének részletes szabályait.

| (2) | Az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban versenytárgyalási eljárást kell indítani kizárólag az üzemanyag-ágazatban történő, bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítésére a közösségi boralkohol-készletek csökkentése, illetve az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban elismert vállalkozások folyamatos ellátásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban versenytárgyalási eljárást kell indítani kizárólag az üzemanyag-ágazatban történő, bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítésére a közösségi boralkohol-készletek csökkentése, illetve az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban elismert vállalkozások folyamatos ellátásának biztosítása érdekében.

| (3) | Az euró bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban 1999. január 1-jétől az ajánlati árat és a biztosítékokat euróban kell kifejezni, és a kifizetéseket is euróban kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(3)

Az euró bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban 1999. január 1-jétől az ajánlati árat és a biztosítékokat euróban kell kifejezni, és a kifizetéseket is euróban kell teljesíteni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználásra szánt boralkohol értékesítésére 3/2005 EK számmal versenytárgyalási eljárás indul.

A szóban forgó alkoholt az 1493/1999/EK rendelet 27., 28. és 30. cikkével összhangban történő lepárlással nyerték, és azt a tagállami intervenciós hivatalok tárolják.

(2)   Az eladásra kínált összmennyiség 676 071,378 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkohol, amely a következőképpen oszlik meg:

| a) | a 20/2005/EK hivatkozási számú tétel 100 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

a)

a 20/2005/EK hivatkozási számú tétel 100 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| b) | a 21/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

b)

a 21/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| c) | a 22/2005/EK hivatkozási számú tétel 97 469 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

c)

a 22/2005/EK hivatkozási számú tétel 97 469 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| d) | a 23/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

d)

a 23/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| e) | a 24/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

e)

a 24/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| f) | a 25/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

f)

a 25/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| g) | a 26/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

g)

a 26/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| h) | a 27/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

h)

a 27/2005/EK hivatkozási számú tétel 50 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| i) | a 28/2005/EK hivatkozási számú tétel 100 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

i)

a 28/2005/EK hivatkozási számú tétel 100 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| j) | a 29/2005/EK hivatkozási számú tétel 70 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában; |
| --- | --- |

j)

a 29/2005/EK hivatkozási számú tétel 70 000 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában;

| k) | a 30/2005/EK hivatkozási számú tétel 8 602,378 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában. |
| --- | --- |

k)

a 30/2005/EK hivatkozási számú tétel 8 602,378 hektoliter 100 térfogatszázalékos alkoholt foglal magában.

(3)   A tételeket alkotó tartályok helyét és hivatkozási számait, az egyes tartályokban tárolt alkohol mennyiségét, az alkoholtartalmat és az alkohol jellemzőit e rendelet I. melléklete tartalmazza.

(4)   Kizárólag az 1623/2000/EK rendelet 92. cikkével összhangban elismert cégek vehetnek részt a versenytárgyalási eljárásban.

2. cikk

Az értékesítésre az 1623/2000/EK rendelet 93., 94., 94b., 94c., 94d., 95–98., 100. és 101. cikkével, valamint a 2799/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban kerül sor.

3. cikk

(1)   Az ajánlatokat az alkoholt raktáron tartó, a II. mellékletben szereplő intervenciós hivatalokhoz kell benyújtani vagy ajánlott levélben e hivatalok címére elküldeni.

(2)   Az ajánlatokat zárt borítékban kell elhelyezni, amelyen a következő megjelölés szerepel: „Ajánlattétel – bio-etanolként való Közösségen belüli felhasználást célzó 3/2005/EK versenytárgyalási eljárás”; ezt a borítékot pedig az érintett intervenciós hivatal címével ellátott borítékba kell helyezni.

(3)   Az ajánlatoknak legkésőbb 2005. november 21-én, (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig kell beérkezniük az érintett intervenciós hivatalhoz.

4. cikk

(1)   Ahhoz, hogy az ajánlatot figyelembe lehessen venni, annak összhangban kell lennie az 1623/2000/EK rendelet 94. és 97. cikkével.

(2)   Ahhoz, hogy az ajánlatot figyelembe lehessen venni, annak benyújtásával egyidejűleg csatolni kell:

| a) | a 100 térfogatszázalékos alkohol után hektoliterenként fizetendő 4 euro ajánlati biztosítéknak a szóban forgó alkoholt tároló érintett intervenciós hivatalnál történt letétbe helyezéséről szóló igazolást; |
| --- | --- |

a)

a 100 térfogatszázalékos alkohol után hektoliterenként fizetendő 4 euro ajánlati biztosítéknak a szóban forgó alkoholt tároló érintett intervenciós hivatalnál történt letétbe helyezéséről szóló igazolást;

| b) | azon tagállam(ok) megjelölését, ahol az alkohol végső felhasználására sor kerül, valamint az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartja ezt a rendeltetési helyet; |
| --- | --- |

b)

azon tagállam(ok) megjelölését, ahol az alkohol végső felhasználására sor kerül, valamint az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartja ezt a rendeltetési helyet;

| c) | az ajánlattevő nevét és címét, az ajánlati felhívás hivatkozási számát, a 100 térfogatszázalékos alkohol hektoliterenkénti, euróban meghatározott ajánlati árát; |
| --- | --- |

c)

az ajánlattevő nevét és címét, az ajánlati felhívás hivatkozási számát, a 100 térfogatszázalékos alkohol hektoliterenkénti, euróban meghatározott ajánlati árát;

| d) | az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartja a szóban forgó versenytárgyalási eljárásra vonatkozó valamennyi rendelkezést; |
| --- | --- |

d)

az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartja a szóban forgó versenytárgyalási eljárásra vonatkozó valamennyi rendelkezést;

| e) | az ajánlattevő nyilatkozatát, amelyben:






  i. | lemond mindenféle, a neki esetleg odaítélt termék minőségével és jellemzőivel kapcsolatos reklamációról; |
| --- | --- | --- |

e)

az ajánlattevő nyilatkozatát, amelyben:

i.

lemond mindenféle, a neki esetleg odaítélt termék minőségével és jellemzőivel kapcsolatos reklamációról;

| ii. | hajlandó alávetni magát valamennyi, az alkohol rendeltetési helyét és felhasználását érintő ellenőrzésnek; |
| --- | --- |

ii.

hajlandó alávetni magát valamennyi, az alkohol rendeltetési helyét és felhasználását érintő ellenőrzésnek;

| iii. | magára vállalja a bizonyítás terhét az alkoholnak a szóban forgó ajánlati felhívásban megállapított feltételekkel összhangban történő felhasználását illetően. |
| --- | --- |

iii.

magára vállalja a bizonyítás terhét az alkoholnak a szóban forgó ajánlati felhívásban megállapított feltételekkel összhangban történő felhasználását illetően.

5. cikk

Az e rendelettel indult versenytárgyalási eljárásra vonatkozó, az 1623/2000/EK rendelet 94a. cikkében előírt közleményeket el kell juttatni a Bizottsághoz az e rendelet III. mellékletében szereplő címre.

6. cikk

A mintavétel formai követelményeit az 1623/2000/EK rendelet 98. cikke határozza meg.

Az intervenciós hivatal rendelkezésre bocsátja az eladásra kínált alkohol jellemzőire vonatkozó valamennyi szükséges információt.

Az érintett intervenciós hivatalnál valamennyi érdeklődő mintát kaphat az eladásra kínált alkoholból; a mintavételt az érintett intervenciós hivatal képviselője végzi.

7. cikk

(1)   A tagállamok eladásra kínált alkoholt tároló intervenciós hivatalai végrehajtják a megfelelő ellenőrzéseket annak érdekében, hogy meggyőződjenek az alkohol jellegéről a végső felhasználás során. E célból:

| a) | értelemszerűen allkalmazhatják az 1623/2000/EK rendelet 102. cikkében előírt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

értelemszerűen allkalmazhatják az 1623/2000/EK rendelet 102. cikkében előírt rendelkezéseket;

| b) | a magmágneses rezonanciaelemzés alkalmazásával ellenőrzéseket végezhetnek a mintákon az alkohol jellegének vizsgálatára vonatkozóan a végső felhasználás során. |
| --- | --- |

b)

a magmágneses rezonanciaelemzés alkalmazásával ellenőrzéseket végezhetnek a mintákon az alkohol jellegének vizsgálatára vonatkozóan a végső felhasználás során.

(2)   Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések költségeit az alkoholt megvásárló vállalkozások viselik.

8. cikk

A tagállamok legkésőbb 2005. december 31-ig közlik a Bizottsággal az egyes ajánlatoknak megfelelő ajánlattevő nevét és címét.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o. A legutóbb az 1219/2005/EK rendelettel (HL L 99., 2005.7.29., 4. o.) módosított rendelet

2

(3)  HL L 84., 1987.3.27., 1. o. Az 1493/1999/EK rendelettel hatályon kívül helyezett rendelet.

3

(4)  HL L 349., 1998.12.24., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

| Tagállam és tételszám | Helyszín | Tartályszám | 100 térfogat-százalékos alkohol mennyisége hektoliterben | Hivatkozás az 1493/1999/EK rendeletre (cikkek) | Az alkohol típusa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország
  Tételszám: 20/2005 EK | Tarancon | A-9 | 24 338 | 30 | Nyers |
| A-10 | 24 698 | 30 | Nyers |
| B-8 | 1 682 | 30 | Nyers |
| B-9 | 24 568 | 30 | Nyers |
| B-10 | 24 714 | 30 | Nyers |
| | Összesen | | 100 000 | | |
| Spanyolország
  Tételszám: 21/2005 EK | Tarancon | B-5 | 24 753 | 27+28 | Nyers |
| C-3 | 25 247 | 27 | Nyers |
| | Összesen | | 50 000 | | |
| Franciaország
  Tételszám: 22/2005 EK | Onivins – Chez Vopak |
| 3197 XK Botlek |
| Rotterdam |
| Hollandia |

Tagállam és tételszám

Helyszín

Tartályszám

100 térfogat-százalékos alkohol mennyisége hektoliterben

Hivatkozás az 1493/1999/EK rendeletre (cikkek)

Az alkohol típusa

Spanyolország

Tételszám: 20/2005 EK

Tarancon

A-9

24 338

30

Nyers

A-10

24 698

30

Nyers

B-8

1 682

30

Nyers

B-9

24 568

30

Nyers

B-10

24 714

30

Nyers

Összesen

100 000

Spanyolország

Tételszám: 21/2005 EK

Tarancon

B-5

24 753

27+28

Nyers

C-3

25 247

27

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 22/2005 EK

Onivins – Chez Vopak

3197 XK Botlek

Rotterdam

Hollandia

410

21 011

30

Nyers

804

18 201

30

Nyers

804

50 781

30

Nyers

804B

7 476

27

Nyers

Összesen

97 469

Franciaország

Tételszám: 23/2005 EK

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

290

28

Nyers

31

12 389

30

Nyers

21

2 785

28

Nyers

20

12 315

27

Nyers

19

5 701

30

Nyers

19

6 755

28

Nyers

21

9 765

30

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 24/2005 EK

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

9 336

30

Nyers

33

18 044

27

Nyers

32

22 620

27

Nyers

Összesen

50 000

Franciaország

Tételszám: 25/2005 EK

| Deulep – PSL |
| --- |
| 13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – PSL

13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

B4

33 760

27

Nyers

| Deulep BD Chanzy |
| --- |
| 30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep BD Chanzy

30800 Saint-Gilles-du-Gard

503

8 180

27

Nyers

504

8 060

30

Nyers

Összesen

50 000

Olaszország

Tételszám: 26/2005 EK

Baliek-Valenzano (BA)

13A-43A-46A-48A-52A-54A

11 250

27+30

Nyers

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

5A

1 625

27

Nyers

S.V.A.-Ortona (CH)

18A

1 375

30

Nyers

Bonollo-Paduni (FR)

15A-26A

Bonollo-Torrita di Siena (SI)

1C-3C-4C-9C-10C-11C-12C-13C-16C-17C-19C-20C-21C

27 500

27+30

Nyers

D’Auria-Ortona (CH)

8A-38A-39A-40A-61A

8 250

27

Nyers

Összesen

50 000

Olaszország

Tételszám: 27/2005 EK

Enodistil-Alcamo (PA)

22A

1 500

30

Nyers

Trapas-Petrosino (TP)

2A-24A

6 000

30

Nyers

S.V.M.-Sciacca (AG)

3A-29A-37A

1 200

27

Nyers

Gedis-Marsala (TP)

88

7 000

30

Nyers

Bertolino-Petrosino (PA)

2A-3A-34A

26 500

27+30

Nyers

De Luca-Novoli (LE)

4A-7A-18A

6 000

27

Nyers

Balice Distilli-Mottola (TA)

2A-3A

1 800

27

Nyers

Összesen

50 000

Olaszország

Tételszám: 28/2005 EK

Dister-Faenza (RA)

124A

6 975

30

Nyers

Di Lorenzo-Ponte Valleceppe (PG)

18A-26A

11 900

30

Nyers

F.lli Cipriani-Chizzola di Ala (TN)

31A-32A

8 000

27

Nyers

I.C.V.-Borgoricco (PD)

5A

1 600

27

Nyers

Mazzari-S. Agata sul Santerno (RA)

4A-5A-6A-7A

27 000

27+30

Nyers

Caviro-Faenza (RA)

2A-5A-13A-17A

30 100

27

Nyers

Villapana-Faenza (RA)

5A-8A

11 000

27

Nyers

Tampieri-Faenza (RA)

1A-3A-4A

1 800

27

Nyers

Bonollo U.-Conselve (PD)

1A

1 384

30

Nyers

Cantine Soc. Venete-Ponte di Piave (TV)

14A

241

30

Nyers

Összesen

100 000

Portugália

Tételszám: 29/2005 EK

| Riachos |
| --- |
| Armazém da SLD |
| Casal do Bernardino |
| 2350-336 Riachos |

Riachos

Armazém da SLD

Casal do Bernardino

2350-336 Riachos

1-C

4 775,28

27

Nyers

1-D

4 841,71

27

Nyers

1-E

4 705,93

27

Nyers

1-F

4 749,53

27

Nyers

| Aveiro |
| --- |
| Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio |
| 3834-908 Gafanha da Nazaré |

Aveiro

Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio

3834-908 Gafanha da Nazaré

S 201

34 300,34

27

Nyers

| S. João da Pesqueira |
| --- |
| Armazéns da SDD |
| Parque de Seixas |
| Ervedosa do Douro |
| 5130 S. João da Pesqueira |

S. João da Pesqueira

Armazéns da SDD

Parque de Seixas

Ervedosa do Douro

5130 S. João da Pesqueira

Inox 4

2 305,47

27

Nyers

Inox 14

9 979,42

27

Nyers

Inox 15

4 342,32

27

Nyers

Összesen

70 000

Németország

Tételszám: 30/2005 EK

| Papiermühle 16 |
| --- |
| D-37603 Holzminden |

Papiermühle 16

D-37603 Holzminden

107

8 602,378

30

Nyers

Összesen

8 602,378

---

II. MELLÉKLET

A 3. cikkben említett, alkoholt raktározó intervenciós hivatalok

Onivins-Libourne – Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [telefon: (33) 557 55 20 00; telex: 57 20 25; fax: (33) 557 55 20 59]

FEGA – Beneficencia, 8, E-28004 Madrid [telefon: (34) 913 47 64 66; fax: (34) 913 47 64 65]

AGEA – Via Torino, 45, I-00184 Roma [telefon: (39) 064 94 99 714; fax: (39) 064 94 99 761]

IVV – Instituto da Vinha e do Vinho, Rua Mouzinho da Silveira, n.o 5, P-1250-165 Lisboa [telefon: (351) 21 350 67 00; fax: (351) 21 356 12 25]

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) – Deichmanns Aue 29, D-53179 Bonn (telefon: (49) 228/68 45-33 86/34 79, fax: (49) 228/68 45-37 94)

---

III. MELLÉKLET

Az 5. cikkben említett cím

| Európai Bizottság (Commission européenne) |
| --- |
| Direction générale de l'agriculture et du développement rural, unité D-2 (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, D-2. csoport) |
| Rue de la Loi, 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 298 55 28 |
| e-mail cím: agri-market-tenders@cec.eu.int |

Európai Bizottság (Commission européenne)

Direction générale de l'agriculture et du développement rural, unité D-2 (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, D-2. csoport)

Rue de la Loi, 200

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 298 55 28

e-mail cím: agri-market-tenders@cec.eu.int

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/11

---

A BIZOTTSÁG 1737/2005/EK RENDELETE

(2005. október 21.)

az 1726/1999/EK rendeletnek a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározása és továbbítása tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség felvételi statisztikáról szóló, 1999. március 9-i 530/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke ii. és iii. pontjára,

mivel:

| (1) | A strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1999. július 27-i 1726/1999/EK bizottsági rendelet (2), tekintettel a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározására és továbbítására, megállapítja a szolgáltatandó információk meghatározására és bontására, valamint az eredmények továbbításához szükséges megfelelő technikai formátumra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1999. július 27-i 1726/1999/EK bizottsági rendelet (2), tekintettel a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározására és továbbítására, megállapítja a szolgáltatandó információk meghatározására és bontására, valamint az eredmények továbbításához szükséges megfelelő technikai formátumra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket.

| (2) | A 2000. évre vonatkozó munkaerőköltség felmérés az első felmérés volt, amelyet az 1726/1999/EK rendelet alapján hajtottak végre. A felmérés tapasztalatai nyilvánvalóvá tették, hogy szükség van az 1726/1999/EK rendelet rendelkezéseinek továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a keresetek szerkezetére vonatkozó információ meghatározására és továbbítására tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2000. szeptember 8-i 1916/2000/EK bizottsági rendelet (3) megfelelő rendelkezéseivel, valamint annak érdekében, hogy javuljon a kapcsolat a kétévente sorra kerülő különböző kereset- és munkaerőköltség-felmérések adatai között. |
| --- | --- |

(2)

A 2000. évre vonatkozó munkaerőköltség felmérés az első felmérés volt, amelyet az 1726/1999/EK rendelet alapján hajtottak végre. A felmérés tapasztalatai nyilvánvalóvá tették, hogy szükség van az 1726/1999/EK rendelet rendelkezéseinek továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a keresetek szerkezetére vonatkozó információ meghatározására és továbbítására tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2000. szeptember 8-i 1916/2000/EK bizottsági rendelet (3) megfelelő rendelkezéseivel, valamint annak érdekében, hogy javuljon a kapcsolat a kétévente sorra kerülő különböző kereset- és munkaerőköltség-felmérések adatai között.

| (3) | Az 1726/1999/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1726/1999/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Statisztikai Programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Statisztikai Programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1726/1999/EK rendelet mellékleteinek helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 63., 1999.3.12., 6. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 203., 1999.8.3., 28. o.

2

(3)  HL L 229., 2000.9.9., 3. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A VÁLTOZÓK JEGYZÉKE

Strukturális statisztika a munkaerőköltségekről

| A. táblázat | – | Nemzeti adatok |
| --- | --- | --- |
| B. táblázat | – | Nemzeti adatok a vállalkozások méretosztálya szerint |
| C. táblázat | – | Regionális adatok |

A. táblázat

–

Nemzeti adatok

B. táblázat

–

Nemzeti adatok a vállalkozások méretosztálya szerint

C. táblázat

–

Regionális adatok

Az alább felsorolt változók tekintetében vagy csak az A. táblázatot kell benyújtani, vagy mindhármat. A kötelező adatszolgáltatást a K betű jelöli, a választható, nem kötelező adatszolgáltatást a V betű. A minőségi változók különböző kategóriáihoz vagy a mennyiségi változók méretosztályaihoz tartozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

| Változó | Csak A | A–C (1) |
| --- | --- | --- |
| A.   Munkavállalók száma |
| A.1 | Összes munkavállaló |

Változó

Csak A

A–C (1)

Munkavállalók száma

A.1

Összes munkavállaló

K

| A.11 | Teljes munkaidőben foglalkoztatottak (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

A.11

Teljes munkaidőben foglalkoztatottak (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| A.12 | Részmunkaidőben foglalkoztatottak (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

A.12

Részmunkaidőben foglalkoztatottak (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| A.121 | Részmunkaidőben foglalkoztatottak átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

A.121

Részmunkaidőben foglalkoztatottak átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| A.13 | Szakképzésben részt vevők |
| --- | --- |

A.13

Szakképzésben részt vevők

K

| A.131 | Szakképzésben részt vevők átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra |
| --- | --- |

A.131

Szakképzésben részt vevők átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra

K

Ténylegesen ledolgozott munkaórák száma

| B.1 | Ténylegesen ledolgozott munkaórák száma összesen |
| --- | --- |

B.1

Ténylegesen ledolgozott munkaórák száma összesen

K

| B.11 | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

B.11

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| B.12 | A részmunkaidőben foglalkoztatottak által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

B.12

A részmunkaidőben foglalkoztatottak által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| B.13 | A szakképzésben részt vevők által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma |
| --- | --- |

B.13

A szakképzésben részt vevők által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma

K

Fizetett órák száma

| C.1 | Fizetett órák száma összesen |
| --- | --- |

C.1

Fizetett órák száma összesen

K

| C.11 | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak számára fizetett órák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

C.11

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak számára fizetett órák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| C.12 | A részmunkaidőben foglalkoztatottak számára fizetett órák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

C.12

A részmunkaidőben foglalkoztatottak számára fizetett órák száma (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| C.13 | A szakképzésben részt vevők számára fizetett órák száma |
| --- | --- |

C.13

A szakképzésben részt vevők számára fizetett órák száma

K

Munkaerőköltség(részletesen lásd az 1. ábrán)

| D.1 | Munkavállalói jövedelem |
| --- | --- |

D.1

Munkavállalói jövedelem

K

| D.11 | Bérek és keresetek (részletesen lásd a 2. ábrán) |
| --- | --- |

D.11

Bérek és keresetek (részletesen lásd a 2. ábrán)

K

| D.111 | Bérek és keresetek (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

D.111

Bérek és keresetek (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| D.1111 | Közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások |
| --- | --- |

D.1111

Közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások

K

| D.11111 | Minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazások, prémiumok és juttatások |
| --- | --- |

D.11111

Minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazások, prémiumok és juttatások

K

| D.11112 | Nem minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazások, prémiumok és juttatások (2) |
| --- | --- |

D.11112

Nem minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazások, prémiumok és juttatások (2)

K

| D.1112 | Befizetések a munkavállalói megtakarítási alapokba |
| --- | --- |

D.1112

Befizetések a munkavállalói megtakarítási alapokba

K

| D.1113 | Le nem dolgozott napok kifizetése |
| --- | --- |

D.1113

Le nem dolgozott napok kifizetése

K

| D.1114 | Természetbeni bérek és keresetek |
| --- | --- |

D.1114

Természetbeni bérek és keresetek

K

| D.11141 | A vállalkozás termékei (választható) |
| --- | --- |

D.11141

A vállalkozás termékei (választható)

V

| D.11142 | Lakástámogatás (3)
  (választható) |
| --- | --- |

D.11142

Lakástámogatás (3)
  (választható)

V

| D.11143 | Cégautó (választható) |
| --- | --- |

D.11143

Cégautó (választható)

V

| D.11144 | Részvényopciók és részvényvásárlási programok (választható) |
| --- | --- |

D.11144

Részvényopciók és részvényvásárlási programok (választható)

V

| D.11145 | Egyéb (választható) |
| --- | --- |

D.11145

Egyéb (választható)

V

| D.112 | A szakképzésben részt vevők bére és keresete |
| --- | --- |

D.112

A szakképzésben részt vevők bére és keresete

K

| D.12 | A munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásai (részletesen lásd a 3. ábrán) |
| --- | --- |

D.12

A munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásai (részletesen lásd a 3. ábrán)

K

| D.121 | A munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

D.121

A munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| D.1211 | Törvényben előírt társadalombiztosítási hozzájárulások |
| --- | --- |

D.1211

Törvényben előírt társadalombiztosítási hozzájárulások

K

| D.1212 | Kollektív megállapodásokban rögzített, szerződéses és önkéntes társadalombiztosítási hozzájárulások |
| --- | --- |

D.1212

Kollektív megállapodásokban rögzített, szerződéses és önkéntes társadalombiztosítási hozzájárulások

K

| D.122 | A munkaadók imputált társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül) |
| --- | --- |

D.122

A munkaadók imputált társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül)

K

| D.1221 | Garantált javadalmazás betegség esetén (választható) |
| --- | --- |

D.1221

Garantált javadalmazás betegség esetén (választható)

V

| D.1222 | A munkaadó által nyugdíj és egészségbiztosítás céljára fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulás (választható) |
| --- | --- |

D.1222

A munkaadó által nyugdíj és egészségbiztosítás céljára fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulás (választható)

V

| D.1223 | Végkielégítés (választható) |
| --- | --- |

D.1223

Végkielégítés (választható)

V

| D.1224 | A munkaadó által fizetett egyéb imputált társadalombiztosítási hozzájárulások (választható) |
| --- | --- |

D.1224

A munkaadó által fizetett egyéb imputált társadalombiztosítási hozzájárulások (választható)

V

| D.123 | A munkaadó által a szakképzésben részt vevők után fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások |
| --- | --- |

D.123

A munkaadó által a szakképzésben részt vevők után fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások

K

| D.2 | A munkaadónál felmerülő szakképzési költségek |
| --- | --- |

D.2

A munkaadónál felmerülő szakképzési költségek

K

| D.3 | A munkaadó egyéb költségei |
| --- | --- |

D.3

A munkaadó egyéb költségei

K

| D.4 | A munkaadó által befizetett adók |
| --- | --- |

D.4

A munkaadó által befizetett adók

K

| D.5 | A munkaadónak folyósított támogatások |
| --- | --- |

D.5

A munkaadónak folyósított támogatások

K

Tájékoztató adatok az egységekről

| E.1 | A helyi egységek száma összesen |
| --- | --- |

E.1

A helyi egységek száma összesen

K

| E.2 | A helyi egységek száma a mintában |
| --- | --- |

E.2

A helyi egységek száma a mintában

K

Az alábbi változók tekintetében a tagállamok az előírtnál részletesebb adatokat is nyilvántarthatnak (ezek az adatok az Eurostat felé csak külön kérésre továbbítandók):

| A.11 | Teljes munkaidőben foglalkoztatottak |
| --- | --- |
| A.12 | Részmunkaidőben foglalkoztatottak |
| D.11112 | Nem minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazások, prémiumok és juttatások |
| D.1113 | Le nem dolgozott napok kifizetése |
| D.1211 | Törvényben előírt társadalombiztosítási hozzájárulások |
| D.1212 | Kollektív megállapodásokban rögzített, szerződéses és önkéntes társadalombiztosítási hozzájárulások |
| D.1223 | Végkielégítés |

A.11

Teljes munkaidőben foglalkoztatottak

A.12

Részmunkaidőben foglalkoztatottak

D.11112

Nem minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazások, prémiumok és juttatások

D.1113

Le nem dolgozott napok kifizetése

D.1211

Törvényben előírt társadalombiztosítási hozzájárulások

D.1212

Kollektív megállapodásokban rögzített, szerződéses és önkéntes társadalombiztosítási hozzájárulások

D.1223

Végkielégítés

1. ábra

A munkaerőköltség és fő összetevői

Image

2. ábra

„A bérek és keresetek” tényező (D.11) elemei

Image

3. ábra

„A munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásai” (D.12) tényező elemei

Image

---

(1)  A C. táblák csak a NUTS 1 régiókkal rendelkező országok esetében alkalmazhatók.

(2)  A munkavállalói megtakarítási alapokba fizetett összegek nélkül.

(3)  A költözési támogatások kivételével.

---

II. MELLÉKLET

A VÁLTOZÓK MEGHATÁROZÁSA

A.   MUNKAVÁLLALÓK SZÁMA

Munkavállalónak tekinthető minden olyan személy, tekintet nélkül állampolgárságára vagy az adott országban munkaviszonyban eltöltött idő hosszára, aki közvetlen szerződéses munkaviszonyban áll a vállalkozással vagy a helyi egységgel (akár hivatalos, akár nem hivatalos megállapodásról van szó), és tevékenységéért javadalmazásban részesül, függetlenül a végzett munka jellegétől, a munkaórák számától (teljes vagy részmunkaidős), illetve a szerződés tartamától (határozott vagy határozatlan időre szóló). A munkavállalók javadalmazásának formája lehet bér és fizetés, ideértve a prémiumokat, a darabbért, a műszakpótlékot, a juttatásokat, a díjakat, a hálapénzt, a jutalékot és a természetbeni javadalmazást.

A munkavállaló fogalma magában foglalja a legalább tíz főt foglalkoztató és a NACE Rev. 1.1 C–K és M–O ágaiba sorolt gazdasági tevékenységet végző, állami vagy magánszektorhoz tartozó vállalkozásoknál alkalmazott fizikai és nem fizikai dolgozókat, valamint a vezetői állományban dolgozókat (1).

Az alábbi felsorolás néhány kiragadott példán szemlélteti, mely munkavállalói kategóriákat tartalmazhatja a minta:

| — | értékesítési képviselők, ha szerepelnek a bérlistán, és jutalékon kívül egyéb javadalmazásban is részesülnek, |
| --- | --- |

—

értékesítési képviselők, ha szerepelnek a bérlistán, és jutalékon kívül egyéb javadalmazásban is részesülnek,

| — | fizetésben részesülő, dolgozó tulajdonosok, |
| --- | --- |

—

fizetésben részesülő, dolgozó tulajdonosok,

| — | szakképzésben részt vevők, |
| --- | --- |

—

szakképzésben részt vevők,

| — | diákok és gyakornokok (ügyvédjelöltek, ápolójelöltek, kutatási vagy tanársegédek, orvostanhallgatók stb.), akik hivatalos kötelezettséget vállaltak arra, hogy az egység termelési folyamatához javadalmazás ellenében hozzájárulnak, |
| --- | --- |

—

diákok és gyakornokok (ügyvédjelöltek, ápolójelöltek, kutatási vagy tanársegédek, orvostanhallgatók stb.), akik hivatalos kötelezettséget vállaltak arra, hogy az egység termelési folyamatához javadalmazás ellenében hozzájárulnak,

| — | munkaközvetítő iroda által toborzott, foglalkoztatott és díjazott kölcsönzött vagy ideiglenes munkavállalók (pl. ügyviteli alkalmazottak), akiket a munkaközvetítő iroda helyez ki, gyakran ideiglenes munkára (2); idénymunkások és alkalmi munkavállalók, amennyiben hivatalos vagy nem hivatalos megállapodást kötöttek a vállalkozással vagy a helyi egységgel, és előre meghatározott munkaidőben dolgoznak, |
| --- | --- |

—

munkaközvetítő iroda által toborzott, foglalkoztatott és díjazott kölcsönzött vagy ideiglenes munkavállalók (pl. ügyviteli alkalmazottak), akiket a munkaközvetítő iroda helyez ki, gyakran ideiglenes munkára (2); idénymunkások és alkalmi munkavállalók, amennyiben hivatalos vagy nem hivatalos megállapodást kötöttek a vállalkozással vagy a helyi egységgel, és előre meghatározott munkaidőben dolgoznak,

| — | olyan munkavállalók, akikkel kapcsolatban a tárgyidőszakban munkaerőköltség merült fel, de akik ideiglenesen kikerültek a munkavégzésből betegség vagy baleset, üdülés, szabadság, sztrájk vagy munkáselbocsátás, oktatási vagy képzési szabadság, szülési szabadság vagy a szülő jogán járó szabadság, gazdasági tevékenység visszafogása, a munkavégzés időleges szüneteltetése rossz időjárási körülmények, mechanikus vagy elektromos meghibásodások, nyersanyag- vagy fűtőanyaghiány miatt, illetve egyéb okból voltak ideiglenesen távol engedéllyel vagy anélkül, |
| --- | --- |

—

olyan munkavállalók, akikkel kapcsolatban a tárgyidőszakban munkaerőköltség merült fel, de akik ideiglenesen kikerültek a munkavégzésből betegség vagy baleset, üdülés, szabadság, sztrájk vagy munkáselbocsátás, oktatási vagy képzési szabadság, szülési szabadság vagy a szülő jogán járó szabadság, gazdasági tevékenység visszafogása, a munkavégzés időleges szüneteltetése rossz időjárási körülmények, mechanikus vagy elektromos meghibásodások, nyersanyag- vagy fűtőanyaghiány miatt, illetve egyéb okból voltak ideiglenesen távol engedéllyel vagy anélkül,

| — | a külföldön dolgozók, ha a statisztikai egységtől továbbra is javadalmazásban részesülnek, |
| --- | --- |

—

a külföldön dolgozók, ha a statisztikai egységtől továbbra is javadalmazásban részesülnek,

| — | bedolgozók (3), ideértve az otthonról dolgozókat és a távmunkában dolgozókat, ha kifejezett megállapodás van arra, hogy javadalmazásban az általuk elvégzett munkamennyiség alapján részesülnek: azaz annak a munkának a mennyisége alapján, amivel ők ráfordításként a termelési folyamathoz hozzájárultak. |
| --- | --- |

—

bedolgozók (3), ideértve az otthonról dolgozókat és a távmunkában dolgozókat, ha kifejezett megállapodás van arra, hogy javadalmazásban az általuk elvégzett munkamennyiség alapján részesülnek: azaz annak a munkának a mennyisége alapján, amivel ők ráfordításként a termelési folyamathoz hozzájárultak.

A következőket nem tartalmazhatja a minta:

| — | értékesítési képviselők és más személyek, ha javadalmazásuk kizárólag jutalékot vagy díjat tartalmaz, ha nincsenek rajta a bérlistán, vagy ha önálló vállalkozók, |
| --- | --- |

—

értékesítési képviselők és más személyek, ha javadalmazásuk kizárólag jutalékot vagy díjat tartalmaz, ha nincsenek rajta a bérlistán, vagy ha önálló vállalkozók,

| — | tulajdonosok, igazgatók és vezetői állományhoz tartozók, ha javadalmazásuk kizárólag nyereségrészesedés formáját ölti, |
| --- | --- |

—

tulajdonosok, igazgatók és vezetői állományhoz tartozók, ha javadalmazásuk kizárólag nyereségrészesedés formáját ölti,

| — | kisegítő családtagok, ha a vállalkozásnál vagy a helyi egységnél nem munkavállalók (a fent meghatározott értelemben), |
| --- | --- |

—

kisegítő családtagok, ha a vállalkozásnál vagy a helyi egységnél nem munkavállalók (a fent meghatározott értelemben),

| — | alkalmazott nélküli önállóak, |
| --- | --- |

—

alkalmazott nélküli önállóak,

| — | nem fizetett önkéntes munkát végzők (pl. azok, akik nonprofit intézmények, pl. karitatív szervezetek számára végeznek rendszeresen munkát). |
| --- | --- |

—

nem fizetett önkéntes munkát végzők (pl. azok, akik nonprofit intézmények, pl. karitatív szervezetek számára végeznek rendszeresen munkát).

Hivatkozás: ESA 95: 11.12–11.14.

A.1   Összes munkavállaló

Ez a változó a teljes munkaidőben foglalkoztatottakat (A.11), a részmunkaidőben foglalkoztatottakat (A.12), valamint a szakképzésben részt vevőket (A.13) tartalmazza.

Hivatkozás: Vállalkozások szerkezeti statisztikái (SBS): 16130 kód (alkalmazottak száma)

A.11   Teljes munkaidőben foglalkoztatottak (a szakképzésben részt vevők nélkül)

Ide tartoznak azok a munkavállalók (a szakképzésben részt vevők kivételével), akik a vállalkozásban vagy helyi egységben szokásos vagy a kollektív szerződésben rögzített munkaidő-beosztás alapján dolgoznak, még abban az esetben is, ha munkaszerződésük egy évnél rövidebb időszakra szól. A megadandó létszám a teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma a tárgyév során a beszámolásra kötelezett egységben.

A.12   Részmunkaidőben foglalkoztatottak (a szakképzésben részt vevők nélkül)

Ide tartoznak azok a munkavállalók (a szakképzésben részt vevők kivételével), akiknek rendes munkaideje rövidebb a vállalkozásban vagy helyi egységben szokásos vagy a kollektív szerződésben rögzített munkaidőnél, tekintet nélkül arra, hogy a napi, heti vagy havi munkaórák számáról van-e szó (félnapos beosztás, háromnegyedes, négyötödös munkaidő-beosztás stb.). A megadandó létszám a tárgyév során a beszámolásra kötelezett egységben részmunkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma.

A.121   Részmunkaidőben foglalkoztatottak átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra

Az átszámítást a beszámolásra kötelezett vállalkozásnak/helyi egységnek vagy az adatgyűjtést végző ügynökségnek/nemzeti statisztikai intézménynek kell elvégeznie a vállalkozásnál/helyi egységnél teljes munkaidőben foglalkoztatottak rendes munkaideje alapján, az általa legalkalmasabbnak ítélt módszer segítségével. A megadandó létszám a tárgyév során a beszámolásra kötelezett egységben részmunkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma (átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra).

Hivatkozás: ESA 95: 11.32–11.34.

A.13   Szakképzésben részt vevők

Ide tartoznak mindazok a teljes és részmunkaidős munkavállalók, akik egyelőre nem vesznek teljes mértékben részt a termelési folyamatban, és akik vagy gyakornoki szerződés alapján végeznek munkát, vagy helyzetükben a szakmai képzés nagyobb jelentőséggel bír a termelékenységhez való hozzájárulásuknál. A megadandó létszám a tárgyév során a beszámolásra kötelezett egységben foglalkoztatott szakképzésben részt vevők átlagos havi létszáma.

A.131   Részmunkaidőben foglalkoztatott szakképzésben részt vevők átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra

Az átszámítást a beszámolásra kötelezett vállalkozásnak/helyi egységnek vagy az adatgyűjtést végző ügynökségnek/nemzeti statisztikai intézménynek kell elvégeznie az általa legalkalmasabbnak ítélt módszer segítségével. A vállalkozásnál/helyi egységnél vagy oktatási intézménynél képzéssel töltött idő nem vehető figyelembe. A megadandó létszám a tárgyév során a beszámolásra kötelezett egységben részmunkaidőben foglalkoztatott szakképzésben részt vevők átlagos havi létszáma (átszámítva teljes munkaidőben foglalkoztatottakra) (4).

Hivatkozások: ESA 95: 11.32–11.34.; SBS: 16140 kód (A.11 + A.121 + A.131 megfelel „az alkalmazottak létszáma teljes munkaidős alkalmazottakra átszámítva” SBS változónak)

B.   TÉNYLEGESEN LEDOLGOZOTT MUNKAÓRÁK SZÁMA

Az összes foglalkoztatott által az év során ledolgozott összes munkaóraszámot foglalja magában. A ténylegesen ledolgozott összes munkaóra számát külön kell megadni a teljes munkaidőben foglalkoztatottakra (B.11), a részmunkaidőben foglalkoztatottakra (B.12) és a szakképzésben részt vevőkre (B.13) vonatkozóan.

A ténylegesen ledolgozott munkaórák száma azon időszakok összességére vonatkozik, amelyet javak és szolgáltatások előállításával kapcsolatos közvetlen vagy kiegészítő tevékenységekkel töltöttek.

A ténylegesen ledolgozott munkaórák tartalmazzák:

| — | a rendes munkaidőben ledolgozott órákat, |
| --- | --- |

—

a rendes munkaidőben ledolgozott órákat,

| — | fizetett túlórákat, azaz a rendes munkaidőn túl ledolgozott időt, tekintet nélkül a vonatkozó órabérre (pl. egy óra túlmunka egy órának számít, függetlenül attól, hogy a kétszeres vagy rendes órabér járt érte), |
| --- | --- |

—

fizetett túlórákat, azaz a rendes munkaidőn túl ledolgozott időt, tekintet nélkül a vonatkozó órabérre (pl. egy óra túlmunka egy órának számít, függetlenül attól, hogy a kétszeres vagy rendes órabér járt érte),

| — | a ki nem fizetett túlmunka idejét (5), |
| --- | --- |

—

a ki nem fizetett túlmunka idejét (5),

| — | az olyan feladatokkal töltött időt, mint a munka vagy a munkavégzés helyének előkészítése; az eszközök és gépek beüzemelése, karbantartása és tisztítása; bizonylatok és számlák kiállítása; jelenléti ívek kitöltése és jelentések elkészítése stb., |
| --- | --- |

—

az olyan feladatokkal töltött időt, mint a munka vagy a munkavégzés helyének előkészítése; az eszközök és gépek beüzemelése, karbantartása és tisztítása; bizonylatok és számlák kiállítása; jelenléti ívek kitöltése és jelentések elkészítése stb.,

| — | a munkahelyen töltött olyan időt, amelynek során nem történik munkavégzés, például a gépek leállása, balesetek vagy esetenként a munka hiánya miatt, amely időre azonban a munkaszerződés szerint fizetnek, |
| --- | --- |

—

a munkahelyen töltött olyan időt, amelynek során nem történik munkavégzés, például a gépek leállása, balesetek vagy esetenként a munka hiánya miatt, amely időre azonban a munkaszerződés szerint fizetnek,

| — | a munkahelyen töltött rövid pihenőidőt, beleértve a tea- és kávészüneteket, |
| --- | --- |

—

a munkahelyen töltött rövid pihenőidőt, beleértve a tea- és kávészüneteket,

| — | a vállalkozásnál/helyi egységnél vagy oktatási intézménynél képzéssel töltött idő (szakképzésben részt vevők esetén nem vehető számításba). |
| --- | --- |

—

a vállalkozásnál/helyi egységnél vagy oktatási intézménynél képzéssel töltött idő (szakképzésben részt vevők esetén nem vehető számításba).

A ténylegesen ledolgozott munkaórák nem tartalmazzák a következőket:

| — | a kifizetett, de le nem dolgozott órákat, például fizetett szabadság, munkaszüneti napok, betegség miatti távollét, szülési szabadság stb. idejét, |
| --- | --- |

—

a kifizetett, de le nem dolgozott órákat, például fizetett szabadság, munkaszüneti napok, betegség miatti távollét, szülési szabadság stb. idejét,

| — | a le nem dolgozott és ki nem fizetett órákat, például betegség vagy szülés idején stb., |
| --- | --- |

—

a le nem dolgozott és ki nem fizetett órákat, például betegség vagy szülés idején stb.,

| — | az orvosi vizsgálat, házasságkötés, temetés, költözés, balesetet követő lábadozás stb. miatti rendkívüli távollét idején le nem dolgozott órákat (függetlenül attól, hogy kifizették-e ezeket vagy sem), |
| --- | --- |

—

az orvosi vizsgálat, házasságkötés, temetés, költözés, balesetet követő lábadozás stb. miatti rendkívüli távollét idején le nem dolgozott órákat (függetlenül attól, hogy kifizették-e ezeket vagy sem),

| — | a fő étkezési szüneteket, |
| --- | --- |

—

a fő étkezési szüneteket,

| — | a rövid idejű munkavégzés, munkaügyi viták, munkáselbocsátás stb. miatt le nem dolgozott órákat (függetlenül attól, hogy kifizették-e ezeket), |
| --- | --- |

—

a rövid idejű munkavégzés, munkaügyi viták, munkáselbocsátás stb. miatt le nem dolgozott órákat (függetlenül attól, hogy kifizették-e ezeket),

| — | a lakás és a munkahely közötti utazással eltöltött időt, |
| --- | --- |

—

a lakás és a munkahely közötti utazással eltöltött időt,

| — | a szakképzésben részt vevők esetében a vállalkozásnál/helyi egységnél vagy oktatási intézménynél képzéssel töltött időt. |
| --- | --- |

—

a szakképzésben részt vevők esetében a vállalkozásnál/helyi egységnél vagy oktatási intézménynél képzéssel töltött időt.

Hivatkozások: ESA 95: 11.26–11.29.; SBS: 16150 kód (alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma)

C.   FIZETETT ÓRÁK SZÁMA

Ez a változó az év során kifizetett összes óra számát tartalmazza. A kifizetett órák számát (C.1) külön kell megadni a teljes munkaidőben foglalkoztatottakra (C.11), a részmunkaidőben foglalkoztatottakra (C.12) és a szakképzésben részt vevőkre (C.13) vonatkozóan.

A fizetett órák éves számának meghatározása:

| — | az év során fizetett rendes munkaórák és túlórák, |
| --- | --- |

—

az év során fizetett rendes munkaórák és túlórák,

| — | csökkentett díjazás ellenében ledolgozott munkaórák, abban az esetben is, ha a különbséget társadalombiztosítási alapokból pótolták, |
| --- | --- |

—

csökkentett díjazás ellenében ledolgozott munkaórák, abban az esetben is, ha a különbséget társadalombiztosítási alapokból pótolták,

| — | fizetett távollét a tárgyidőszakban (éves szabadság, betegszabadság, munkaszüneti napok és egyéb fizetett távollét, ideértve az orvosi vizsgálat, szülés, házasságkötés, temetés, költözés stb. miatti távollétet). |
| --- | --- |

—

fizetett távollét a tárgyidőszakban (éves szabadság, betegszabadság, munkaszüneti napok és egyéb fizetett távollét, ideértve az orvosi vizsgálat, szülés, házasságkötés, temetés, költözés stb. miatti távollétet).

A ténylegesen ledolgozott munkaórák és az éves fizetett órák kiszámítása

Ezeket a számításokat a beszámolásra kötelezett vállalkozásnak/helyi egységnek vagy az adatgyűjtést végző ügynökségnek/nemzeti statisztikai intézménynek kell elvégeznie az általa legalkalmasabbnak ítélt módszer segítségével. Az alábbi modelleken azt mutatjuk be, hogyan becsülhető meg a ténylegesen ledolgozott munkaórák és a kifizetett órák száma a rendelkezésre álló információk segítségével.

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma (B.11)

Tételezzük fel, hogy az alábbi változókkal kapcsolatos adatok állnak rendelkezésre:

| (A.11) | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma |
| --- | --- |
| a) | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak rendes szerződéses átlagos évi munkaideje órában, a túlóra és a fő étkezési szünetek nélkül |
| b) | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos évi túlóraszáma (fizetett és fizetetlen) |
| c) | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak szerződéses átlagos napi munkaideje és túlóraszáma, a fő étkezési szünetek nélkül |
| d) | Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó éves szabadságos napok átlagos száma |
| e) | Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó hivatalos munkaszüneti napok átlagos évi száma |
| f) | Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatott számára rendelkezésre álló betegszabadság és szülési szabadság éves átlaga, napokban kifejezve |
| g) | Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó, rövid idejű munkavégzés és munkaügyi viták miatt kieső munkanapok évi átlaga |
| h) | A ténylegesen le nem dolgozott napok egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra eső évi átlaga (pl. orvosi vizsgálat, szülés, házasságkötés, temetés, költözés, balesetet követő lábadozás stb. miatt). |

(A.11)

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma

a)

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak rendes szerződéses átlagos évi munkaideje órában, a túlóra és a fő étkezési szünetek nélkül

b)

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos évi túlóraszáma (fizetett és fizetetlen)

c)

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak szerződéses átlagos napi munkaideje és túlóraszáma, a fő étkezési szünetek nélkül

d)

Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó éves szabadságos napok átlagos száma

e)

Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó hivatalos munkaszüneti napok átlagos évi száma

f)

Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatott számára rendelkezésre álló betegszabadság és szülési szabadság éves átlaga, napokban kifejezve

g)

Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó, rövid idejű munkavégzés és munkaügyi viták miatt kieső munkanapok évi átlaga

h)

A ténylegesen le nem dolgozott napok egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra eső évi átlaga (pl. orvosi vizsgálat, szülés, házasságkötés, temetés, költözés, balesetet követő lábadozás stb. miatt).

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak összes éves munkaóráinak számát (a ténylegesen le nem dolgozott napok számával történő kiigazítás előtt) ebből így kapjuk: (A.11) × (a + b). Ha ebből levonjuk a ténylegesen le nem dolgozott munkaórák éves átlagát, melyet a (A.11) × c × (d + e + f + g + h) képlet segítségével határozhatunk meg, akkor megkapjuk a B.11-et, azaz a teljes munkaidőben foglalkoztatottak által az adott évben ténylegesen ledolgozott munkaórák számát:

(B.11) = (A.11) × [(a + b) – c (d + e + f + g + h)].

A részmunkaidőben foglalkoztatottak és a szakképzésben részt vevők által az adott évben ténylegesen ledolgozott munkaórák száma (B.12 és B.13)

A részmunkaidős foglalkoztatottak és a szakképzésben részt vevők munkaóráinak számát hasonló módon számíthatjuk ki.

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak számára fizetett órák száma (C.11)

Ha rendelkezésre állnak az alábbi változókra vonatkozó adatok:

| (A.11) | A teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma |
| --- | --- |
| (a1) | Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó fizetett szerződéses átlagos éves munkaidő órában, a túlóra és a fő étkezési szünetek nélkül |
| (b1) | Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó átlagos évi fizetett túlóra, |

(A.11)

A teljes munkaidőben foglalkoztatottak átlagos havi létszáma

(a1)

Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó fizetett szerződéses átlagos éves munkaidő órában, a túlóra és a fő étkezési szünetek nélkül

(b1)

Az egy teljes munkaidőben foglalkoztatottra jutó átlagos évi fizetett túlóra,

akkor a teljes munkaidőben foglalkoztatottak fizetett óráinak évi összegét az alábbi egyenlet fejezi ki:

(C.11) = (A.11) × (a1 + b1).

A részmunkaidőben foglalkoztatottak és a szakképzésben részt vevők számára fizetett órák száma (C.12 és C.13)

A részmunkaidős foglalkoztatottak és a szakképzésben részt vevők fizetett óráinak számát hasonló módon számíthatjuk ki.

D.   MUNKAERŐKÖLTSÉG

A munkaerőköltség a munkaadó által a munkaerő foglalkoztatásával kapcsolatban viselt összköltséget jelenti, amely fogalmat a Közösség elfogadta, és amely összhangban van a Munkaügyi Statisztikusok Nemzetközi Konferenciája (Genf, 1966) által elfogadott nemzetközi meghatározással. A munkaerőköltség magában foglalja a munkavállalói jövedelmeket (D.1), beleértve a készpénzben folyósított és természetbeni béreket és kereseteket és a munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásait; a szakképzési költségeket (D.2), az egyéb költségeket (D.3), a foglalkoztatáshoz kapcsolódó, munkaerőköltségnek tekintett adókat (D.4), levonva minden kapott támogatást (D.5). A munkaerő-kölcsönző vállalkozások révén foglalkoztatott személyekkel kapcsolatos költségeket abban az ágazatban kell figyelembe venni, amelybe az őket foglalkoztató vállalkozás tartozik (NACE Rev. 1.1., 74.50), és nem abban az ágazatban, amelyhez az a vállalkozás tartozik, ahol ténylegesen dolgoznak.

A munkaerőköltségek összetevőkre bontását az I. mellékletben található 1–3. ábra szemlélteti.

D.1   Munkavállalói jövedelem

A munkavállalói jövedelemhez tartozik a munkaadó által a munkavállalónak a tárgyidőszakban végzett munkájáért készpénzben vagy természetben teljesített javadalmazás. Ez a következőkre oszlik:

| — | bérek és keresetek (D.11), amelynek fő összetevői a bérek és keresetek (a szakképzésben részt vevők nélkül) (D.111) és a szakképzésben részt vevők bére és keresete (D.112), |
| --- | --- |

—

bérek és keresetek (D.11), amelynek fő összetevői a bérek és keresetek (a szakképzésben részt vevők nélkül) (D.111) és a szakképzésben részt vevők bére és keresete (D.112),

| — | a munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.12), amelynek fő összetevői a munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül) (D.121), a munkaadók imputált társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül) (D.122) és a munkaadó által a szakképzésben részt vevők után fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások (D.123). |
| --- | --- |

—

a munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.12), amelynek fő összetevői a munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül) (D.121), a munkaadók imputált társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül) (D.122) és a munkaadó által a szakképzésben részt vevők után fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások (D.123).

Hivatkozások: ESA 95: 4.02. (D.1 kód); SBS: 13310 kód (munkaerőköltségek)

D.11   Bérek és keresetek

A bér és kereset fogalmába beletartozik a prémium, a darabbér, a műszakpótlék, a juttatás, a különböző díjak, a hálapénz, a jutalék és a természetbeni javadalmazás. A béreket és kereseteket arra az időszakra vonatkozóan kell figyelembe venni, amikor a munkavégzés történt. Az eseti jellegű jutalmakat vagy egyéb kivételes fizetéseket (13. havi fizetés, hátralék stb.) akkor kell a nyilvántartásban szerepeltetni, amikor kifizetésük esedékes.

A bérek és keresetek összetevőkre bontását az I. mellékletben található 2. ábra mutatja be.

Hivatkozások: ESA 95: 4.03. (D.1 kód); SBS: 13320 kód (munkaerőköltségek)

D.111   Bérek és keresetek (a szakképzésben részt vevők nélkül)

D.1111   Közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások

A közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások tétel magában foglalja a munkavállaló által fizetendő összes társadalombiztosítási járulékot, jövedelemadót stb., még akkor is, ha ezeket a munkáltató ténylegesen visszatartja, és közvetlenül a társadalombiztosítási alapokba, az adóhatóságoknak stb. fizeti be a munkavállaló nevében.

A prémium a munkaadó által megítélt jutalom vagy elismerés egy formája. Prémium kifizetését nem kíséri olyan feltételezés vagy elvárás, hogy azt valamely meghatározott célra kell felhasználni. A prémiumfizetések értéke és esedékessége meghatározható a munkaadó döntése nyomán vagy munkahelyi megállapodásban.

A juttatás olyan jogosultság, melyet a munkaadó a munkavállaló részére, a munkavállalót terhelő meghatározott, a munkavégzéshez nem kapcsolódó költség fedezésére nyújt. A juttatásokat gyakran munkahelyi megállapodásban rögzítik, és rendszerint a jogosultság idején folyósítják.

D.11111   Minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások

Ide tartozik a rendszeresen, az év minden egyes bérfizetési időszakában készpénzfizetés formájában folyósított javadalmazás. A munkavállalók nagy többsége számára a bérfizetési időszak heti vagy havi időszakot jelent. Ezért az ennél ritkábban (heti bérfizetési időszak esetén havonta, illetve negyedévente, félévente, évente) folyósított kifizetések és az eseti kifizetések nem tartoznak ebbe a kategóriába. Ugyancsak nem tartoznak ide a munkavállalói megtakarítási alapokba befizetett összegek, amelyek a D.1112 alá sorolandók.

A változó az alábbiakat tartalmazza:

| — | alapbérek és -keresetek, |
| --- | --- |

—

alapbérek és -keresetek,

| — | a ledolgozott idő, a teljesítmény- vagy darabbér alapján számított és az alkalmazottaknak a ledolgozott órák után kifizetett közvetlen javadalmazás, |
| --- | --- |

—

a ledolgozott idő, a teljesítmény- vagy darabbér alapján számított és az alkalmazottaknak a ledolgozott órák után kifizetett közvetlen javadalmazás,

| — | a túlóra, az éjszakai munka, a vasárnap és ünnepnap végzett munka és a több műszakos munka után járó bérek és egyéb pótlékok, |
| --- | --- |

—

a túlóra, az éjszakai munka, a vasárnap és ünnepnap végzett munka és a több műszakos munka után járó bérek és egyéb pótlékok,

| — | minden bérfizetéskor fizetett prémiumok és juttatások, többek között:






  — | a zaj, a veszély, a nehéz munka, a több műszakos munka vagy a folyamatos munkavégzés, az éjszakai munka, a vasárnap és ünnepnap végzett munka után fizetett munkahelyi pótlék, |
| --- | --- | --- |

—

minden bérfizetéskor fizetett prémiumok és juttatások, többek között:

—

a zaj, a veszély, a nehéz munka, a több műszakos munka vagy a folyamatos munkavégzés, az éjszakai munka, a vasárnap és ünnepnap végzett munka után fizetett munkahelyi pótlék,

| — | egyéni teljesítmény utáni jutalom, az elért teljesítmény, a termelés, a termelékenység, a felelősség, a szorgalom, a pontosság, a szolgálati idő, a szakképzettség és a szakismeret után fizetett jutalmak. |
| --- | --- |

—

egyéni teljesítmény utáni jutalom, az elért teljesítmény, a termelés, a termelékenység, a felelősség, a szorgalom, a pontosság, a szolgálati idő, a szakképzettség és a szakismeret után fizetett jutalmak.

További ide tartozó tételek a II. melléklet függelékében találhatók.

A D.11111 változó a munkavállaló által fizetendő adók és társadalombiztosítási hozzájárulások levonása előtti bruttó összegekre vonatkozik.

D.11112   Nem minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások

Ide tartoznak a munkavállalók számára folyósított mindazon kifizetések, melyek nem minden (heti vagy havi) bérfizetéskor kerülnek kifizetésre. Ezek lehetnek rendszeresen folyósított prémiumok és juttatások (pl. havonta fizetett prémiumok ott, ahol a bérfizetés hetente történik, illetve negyedévente, félévente vagy évente fizetett prémiumok vagy juttatások) és egyéni vagy csoportos teljesítményhez kötődő jutalmak. Ide tartoznak a vállalattól távozó munkavállalóknak folyósított rendkívüli kifizetések is, amennyiben ezeket nem a kollektív szerződésben foglaltak alapján nyújtják. Ha nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a kifizetést kollektív szerződés alapján nyújtották-e, vagy amennyiben a kapcsolat ténye bizonyított, a rendkívüli kifizetés nem ide, hanem a végkielégítésekhez (D.1223) sorolandó. A munkavállalói megtakarítási alapokba eszközölt befizetések sem ide sorolandók, hanem a D.1112 alá tartoznak.

A II. melléklet függelékében a D.11112 alá tartozó további tételek találhatók.

A D.11112 változó ugyancsak a munkavállaló által fizetendő adók és társadalombiztosítási hozzájárulások levonása előtti bruttó összegekre vonatkozik.

D.1112   Befizetések a munkavállalói megtakarítási alapokba

Ide tartoznak a munkavállalói megtakarítási alapokba (pl. a vállalkozás megtakarítási konstrukciói) befizetett összegek.

Hivatkozás: ESA 95: 4.03. i)

D.1113   Le nem dolgozott napok kifizetése

A törvényben előírt, szerződésben rögzített vagy önkéntesen adott szabadság, az ünnepnapok vagy más le nem dolgozott, de fizetett napok idejére fizetett javadalmazás. A példákat lásd a II. melléklet függelékében.

D.1114   Természetbeni bérek és keresetek

Ez a változó tartalmazza a vállalkozás vagy a helyi egység által a munkavállalók rendelkezésére bocsátott áruk és szolgáltatások értékének becslését. Ide tartoznak a vállalkozás termékei, a lakástámogatás, a cégautó, a részvényopció és a részvényvásárlási program. Az adatok helyettesítőjeként használható a személyi jövedelemadó bevallásból származó, a természetbeni bérekre és keresetekre vonatkozó információ.

A természetbeni bérekkel és fizetésekkel kapcsolatos példákat lásd a II. melléklet függelékében.

Hivatkozás: ESA 95: 4.04-4.06. (D.11 kód)

D.11141   A vállalkozás termékei

Ezeket az előállítás költségeinél alacsonyabb áron értékesítik az alkalmazottaknak, vagy ingyenesen adják át magáncélú felhasználásra. Például étkezés és italfogyasztás (kivéve az üzemi étkezdét és az étkezési jegyeket), szén, gáz, villamos energia, fűtőolaj, fűtés, lábbeli és ruházat (kivéve a munkaruhát), mikroszámítógépek stb.

A vállalkozásnál jelentkező nettó árat kell megadni, azaz az ingyenesen adott termékek előállítási költségét, vagy az előállítási költség és az alkalmazottak számára történő értékesítés során felszámított ár különbözetét. A természetbeni juttatások megváltását és az igénybe nem vett természetbeni juttatásokat is meg kell adni.

D.11142   Lakástámogatás

A vállalkozás által az alkalmazottai számára nyújtott lakástámogatás költségeire vonatkozik. Ide tartoznak a vállalkozás tulajdonában álló lakások költségei (a lakások fenntartásának és kezelésének költségei, valamint az ilyen lakásokkal kapcsolatos adók és biztosítások), az alkalmazottak lakásépítéséhez vagy lakásvásárlásához nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönök költségei (a piaci kamatlábak és a nyújtott kölcsön kamatlába közötti különbözet), az ingatlanhoz kapcsolódó egyéb segélyek és támogatások, lakásberendezési, -felszerelési segélyek, a költözési támogatás nélkül.

D.11143   Cégautó

A cégautók vagy a magáncélú használatra az alkalmazottaknak átadott cégautóknak a vállalkozásnál felmerülő költsége. Itt kell feltüntetni a vállalkozásnál jelentkező nettó üzemeltetési költségeket (az éves lízing- és kamatköltség – értékcsökkenés, biztosítás, karbantartás, javítás és parkolási díjak). Nem lehet itt elszámolni a járművek vásárlásával kapcsolatos költségeket és a viszonteladásból származó bevételt.

A becsléseket a vállalkozás rendelkezésére álló adatok alapján kell elvégezni, például az ilyen típusú járműállomány adatai, a járművenkénti átlagos üzemeltetési költség becslése és az alkalmazott által a jármű magáncélú használata kapcsán felmerülő arányos költség becslése alapján.

D.11144   Részvényopciók és részvényvásárlási programok

Ez a változó, amelyről nem kötelező az adatszolgáltatás, az összes részvényalapú természetbeni juttatást tartalmazza. Ide tartoznak a részvényopciók, a részvényvásárlási programok és egyéb, a jövőben várhatóan kialakuló tőkeinstrumentumok. Ezek közös jellemzője, hogy teljesítésük részvények segítségével történik, azaz esetükben a vállalkozás/helyi egység és a munkavállaló között tőkeinstrumentumok cserélnek gazdát. A D.11144 változó által lefedett javadalmazási formák megfelelnek a 2. Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard (IFRS 2) „Tőkeinstrumentumban teljesített részvényalapú kifizetési ügyletek” pontjában tárgyalt formáknak.

A részvényvásárlási programok során a munkaadó vállalkozás részvényeket ad át munkavállalói számára. Az átadás a jelen időpontban történik (nyújtás időpontja), alapja pedig a jelenlegi piaci árfolyamnál alacsonyabb ár (a „kötési árfolyam”). A vállalkozást terhelő költségek egyenlők az átadott részvények számának és a piaci árfolyam, valamint a kötési árfolyam különbségének a szorzatával.

A részvényopciós programok során a munkavállaló arra szerez jogot, hogy a munkaadó vállalkozás részvényeit egy meghatározott jövőbeli időpontot (a megszolgálás időpontját) követően a jelenben (a nyújtás időpontjában) rögzített, kedvező „kötési árfolyamon” megvásárolja. A munkavállalók akkor fognak élni e joggal, ha a megszolgálás időpontjában vagy azt követően a piaci árfolyam meghaladja a „kötési árfolyamot”. A vállalkozást terhelő költségek ebben az esetben is egyenlők a szóban forgó részvények számának és a piaci árfolyam valamint a kötési árfolyam különbségének a szorzatával. Csakúgy, mint a könyvvitelben, e költségeket a munkaerőköltség-statisztikában is a „megszolgálási időszak”, azaz a nyújtás és a megszolgálás időpontja közti idő teljes hosszára elosztva számolják el. E költségek pontos összege a megszolgálási időszak alatt nem ismert, ezért csak becsléssel számítható ki.

A D.11144 változó tárgyévre vonatkozó becsléséhez megfelelő segítséget adnak a részvényalapú kifizetésekről szóló IFRS 2-ben található iránymutatások. Amennyiben ilyen becslés nem áll rendelkezésre, az adott állam számviteli vagy adózási szabályai alapján kapott értékek is figyelembe vehetők, amennyiben vonatkoznak a D.11144 tőkeinstrumentumaira és a munkaerőköltség felmérés tárgyidőszakára.

A speciális munkavállalói részvényalapok létrehozását terhelő költségekből leírható az esetlegesen ezekre vonatkozó adómentesség összege, abban az esetben is, ha a munkavállalók nem juthatnak azonnal hozzá az alap által vásárolt eszközökhöz. A készpénzben teljesített részvényalapú juttatások, pl. a részvények értéknövekedéséből származó jövedelemhez való jog, nem a D.11144 alá tartoznak, hanem a D.11112 változóhoz sorolandók.

D.11145   Egyéb

Ide tartoznak elsősorban a munkaadót terhelő különböző közvetett juttatások:

| — | üzemi étkezde és étkezési jegyek, |
| --- | --- |

—

üzemi étkezde és étkezési jegyek,

| — | kulturális, sport és szabadidős létesítmények és szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

kulturális, sport és szabadidős létesítmények és szolgáltatások,

| — | óvoda és bölcsőde, |
| --- | --- |

—

óvoda és bölcsőde,

| — | alkalmazottakat kiszolgáló üzletek, |
| --- | --- |

—

alkalmazottakat kiszolgáló üzletek,

| — | a lakás és a munkahely közötti közlekedés költségtérítése, |
| --- | --- |

—

a lakás és a munkahely közötti közlekedés költségtérítése,

| — | befizetés szakszervezeti alapokba és az üzemi tanácsok költségei. |
| --- | --- |

—

befizetés szakszervezeti alapokba és az üzemi tanácsok költségei.

Minden ilyen költség tartalmazza a fent említett kulturális, sport- és szabadidős szolgáltatások és létesítmények céljára kijelölt épületek és felszerelések javítási és rendszeres karbantartási költségeit. Az ezekben a szolgáltató egységekben és létesítményekben dolgozó alkalmazottak bére és keresete, amennyiben ezt közvetlenül a vállalkozás nyújtja, nem tartozik a D.11145 alá.

D.112   A szakképzésben részt vevők bére és keresete

Lásd D.11.

D.12   A munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásai

Az alkalmazottak szociális juttatásokra való jogosultságának biztosítása céljából a munkaadó által fizetett társadalombiztosítás értékével megegyező összeg. A munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulásai lehetnek ténylegesek vagy imputáltak.

A munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulásainak összetevőit az I. mellékletben található 3. ábra szemlélteti.

Hivatkozások: ESA 95: 4.08. (D.12 kód); SBS: 13330 kód (társadalombiztosítási költségek)

D.121   A munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (a szakképzésben részt vevők nélkül)

A munkaadók által az alkalmazottaik érdekében a biztosítóknak (társadalombiztosítási alapoknak és magánbiztosítási alapoknak, pl. foglalkozási biztosítási alapoknak) fizetett összegek. Ezek a fizetések a szociális kockázatokra, illetve szükségletekre vonatkozó, jogszabályban előírt, kollektív megállapodásokban rögzített, szerződéses és önkéntes biztosítási járulékokat foglalják magukban. A munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásait arra az időszakra vonatkozóan kell figyelembe venni, amikor a munkavégzés történt.

A példákat lásd a II. melléklethez tartozó függelékben.

Hivatkozás: ESA 95: 4.09. (D.121 kód) és 4.12 b)

D.1211   Törvényben előírt társadalombiztosítási hozzájárulások

A munkaadó által a társadalombiztosítási intézményeknek fizetendő, törvényben előírt járulékok. Az ilyen járulékok összegét a támogatásokat levonva, nettó összegben kell megadni. A következők tartoznak ide:

| — | járulékbefizetések az öregségi és rokkantsági nyugellátást, betegségi, illetve anyasági ellátást nyújtó biztosítási alapokba, |
| --- | --- |

—

járulékbefizetések az öregségi és rokkantsági nyugellátást, betegségi, illetve anyasági ellátást nyújtó biztosítási alapokba,

| — | törvényben előírt járulékbefizetések a munkanélküliségi biztosítási alapokba, |
| --- | --- |

—

törvényben előírt járulékbefizetések a munkanélküliségi biztosítási alapokba,

| — | törvényben előírt járulékbefizetések a munkahelyi baleset és foglalkozási megbetegedés biztosítási alapokba, |
| --- | --- |

—

törvényben előírt járulékbefizetések a munkahelyi baleset és foglalkozási megbetegedés biztosítási alapokba,

| — | törvényben előírt járulékok a családi támogatások rendszeréhez, |
| --- | --- |

—

törvényben előírt járulékok a családi támogatások rendszeréhez,

| — | minden egyéb, máshol még nem említett, törvényben előírt járulékbefizetés. |
| --- | --- |

—

minden egyéb, máshol még nem említett, törvényben előírt járulékbefizetés.

D.1212   Kollektív megállapodásokban rögzített, szerződéses és önkéntes társadalombiztosítási hozzájárulások

A munkaadó által, a törvényben meghatározott társadalombiztosítási járulékokon felül fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások. Figyelembe kell venni minden vonatkozó adókedvezményt. A következők tartoznak ide:

| — | kiegészítő nyugdíjbiztosítás és foglalkozási nyugdíjbiztosítás (biztosítási programok, önsegélyező pénztárak, könyv szerinti tartalékok vagy céltartalékok, kiegészítő nyugdíjbiztosítási rendszer finanszírozását szolgáló minden egyéb költség), |
| --- | --- |

—

kiegészítő nyugdíjbiztosítás és foglalkozási nyugdíjbiztosítás (biztosítási programok, önsegélyező pénztárak, könyv szerinti tartalékok vagy céltartalékok, kiegészítő nyugdíjbiztosítási rendszer finanszírozását szolgáló minden egyéb költség),

| — | kiegészítő betegbiztosítás, |
| --- | --- |

—

kiegészítő betegbiztosítás,

| — | kiegészítő munkanélküliségi biztosítás, |
| --- | --- |

—

kiegészítő munkanélküliségi biztosítás,

| — | minden egyéb, máshol még nem említett önkéntes kiegészítő társadalombiztosítás. |
| --- | --- |

—

minden egyéb, máshol még nem említett önkéntes kiegészítő társadalombiztosítás.

D.122   A munkaadó által fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulások (a szakképzésben részt vevők nélkül)

A munkaadó által fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulás megállapítására a munkaerőköltség munkavégzés idejére vonatkozó minél teljesebb felmérése érdekében van szükség. Ezek a hozzájárulások a megfigyelhető, nem biztosítási alapon nyújtott szociális juttatások ellenértékét képezik.

A nem biztosítási alapon nyújtott szociális juttatásokat a munkaadók közvetlenül fizetik alkalmazottaiknak vagy volt alkalmazottaiknak és egyéb jogosult személyeknek társadalombiztosítási alap, biztosítótársaság vagy jogilag önálló nyugdíjpénztár bevonása nélkül, és anélkül hogy e célra külön alapot hoznának létre vagy elkülönített tartalékot képeznének. A juttatásokat a nem biztosítási alapon nyújtott támogatást működtető munkaadó ehelyett saját forrásaiból téríti. Az a tény, hogy bizonyos szociális juttatásokat a munkaadók közvetlenül fizetnek és nem társadalombiztosítási alapokon vagy más biztosítókon keresztül, nem csorbítja e juttatások szociális jóléti jellegét. A D.122 különösen akkor lehet jelentős, amikor a munkaadó nem a piactól függő gazdálkodó (állami szektor).

A D.122 összegét a munkaadó szociális juttatások nyújtására vonatkozó jövőbeli kötelezettségeire tekintettel kell meghatározni. A D.122 kiszámítása során leginkább biztosításmatematikai megfontolásokon alapuló becslésekre lehet támaszkodni. Ha ilyen becslések nem állnak rendelkezésre, egyéb becslési módszereket kell használni. Egyes országok például a megfigyelhető, nem biztosítási alapon nyújtott szociális juttatások és a munkavállalói társadalombiztosítási hozzájárulások végleges összegének különbsége alapján becslik meg a D.122 értékét.

A D.122 magában foglalja a munkaadó által nyugdíj és egészségbiztosítás céljára fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulást. Tartalmazza annak a keresetnek az egyenértékét is, amelyet a munkaadó ideiglenes jelleggel fizet a munkavállaló számára betegség, anyaság, üzemi baleset, rokkantság, elbocsátás stb. esetén, feltéve hogy ez az összeg elkülöníthető.

A példákat lásd a II. melléklethez tartozó függelékben.

Hivatkozás: ESA 95: 4.10. (D.122 kód) és 4.12. c)

D.1221   Garantált javadalmazás betegség esetén

Betegség, szülési szabadság vagy üzemi baleset esetén a kieső kereset pótlására a munkáltató által közvetlenül az alkalmazottaknak fizetett javadalmazás, levonva a társadalombiztosítási intézmények által folyósított összegeket.

D.1222   A munkaadó által nyugdíj és egészségbiztosítás céljára fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulás

A D.122 ezen eleme a nem biztosítási alapon nyújtott nyugdíj és egészségbiztosítási rendszerekbe eszközölt, elsősorban az állami szektorra jellemző imputált befizetéseket tartalmazza. Egyes európai országokban, az államháztartási szektorhoz tartozó munkaadók nem biztosítási alapon működő nyugdíjrendszereket tartanak fenn valamennyi foglalkoztatott vagy a foglalkoztatottak egy meghatározott csoportja (a „köztisztviselők”) számára. Ezekben az esetekben a munkaadó nem képez speciális tartalékot, és nem halmoz fel eszközöket jövőbeli nyugdíjfizetések fedezése érdekében. E munkavállalók tekintetében figyelembe kell venni a munkaadó nyugdíj és egészségbiztosítási célra fizetett imputált hozzájárulásait.

D.1223   Végkielégítés

Az elbocsátott munkavállalónak ténylegesen kifizetett összeg (végkielégítés és a felmondási időre járó kereset), ha ezeket a kollektív szerződés alapján nyújtják, vagy ha a kapcsolat a kifizetés és a kollektív szerződés között nem ismert. A kollektív szerződéshez nem kapcsolható kifizetéseket a D.11112 alá kell sorolni.

A nyugdíjba vonuló alkalmazottak számára teljesített, pl. a nyugdíj részét képező kifizetések nem tartoznak a D.1223 alá.

D.1224   A munkaadó által fizetett egyéb imputált társadalombiztosítási hozzájárulások

Minden egyéb, még nem említett imputált szociális juttatás, pl. a munkavállalónak és családtagjának nyújtott tanulmányi ösztöndíj, vagy rövid idejű munkavégzés esetén fizetett garantált javadalmazás. Utóbbihoz tartozik a rövid idejű munkavégzés miatt kieső kereset pótlására a munkaadó által közvetlenül az alkalmazottaknak fizetett javadalmazás, levonva a társadalombiztosítási intézmények által a munkaadónak folyósított összegeket.

D.123   A munkaadó által a szakképzésben részt vevők után fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások

Ez a változó tartalmazza a szakképzésben részt vevők után ténylegesen fizetett hozzájárulásokat és az imputált hozzájárulásokat. A szakképzésben részt vevőkre vonatkozó imputált hozzájárulások általában elhanyagolható mértékűek.

Hivatkozás: ESA 95: 4.09. (D.121 kód), 4.10. (D.122 kód) és 4.12. b)

D.2   A munkaadónál felmerülő szakképzési költségek

A következők tartoznak ide: a szakképzési szolgáltatások és létesítmények költségei (ideértve a szakképzésben részt vevőkkel kapcsolatos ilyen költségeket is, bérük és keresetük kivételével), az épületek és berendezések javítása és karbantartása, kivéve az alkalmazottak költségeit; a tanfolyamokon való részvétel költségei; a külső oktatók díja; az oktatási segédletek és a képzéshez felhasznált eszközök költségei; a vállalkozás által a szakképzési szervezeteknek fizetett összegek stb. A szakképzéssel kapcsolatos támogatásokat le kell vonni.

Hivatkozás: ESA 95: folyó termelőfelhasználás

D.3   A munkaadó egyéb költségei

Ez elsősorban a következőket foglalja magában:

| — | felvételi költségek (a személyzeti tanácsadóknak fizetett összegek, a sajtóban megjelentetett álláshirdetések költségei, a felvételi elbeszélgetésre behívott jelölteknek fizetett utazási költségtérítés, az újonnan felvetteknek kifizetett munkába állási támogatás stb. Nem foglalja magában az igazgatási költségeket (irodai költségek, az alkalmazottak bére stb.), |
| --- | --- |

—

felvételi költségek (a személyzeti tanácsadóknak fizetett összegek, a sajtóban megjelentetett álláshirdetések költségei, a felvételi elbeszélgetésre behívott jelölteknek fizetett utazási költségtérítés, az újonnan felvetteknek kifizetett munkába állási támogatás stb. Nem foglalja magában az igazgatási költségeket (irodai költségek, az alkalmazottak bére stb.),

| — | a munkáltató által biztosított munkaruha. |
| --- | --- |

—

a munkáltató által biztosított munkaruha.

A példákat lásd a II. melléklet függelékében.

Hivatkozás: ESA 95: folyó termelőfelhasználás

D.4   A munkaadó által befizetett adók

Ez a bérek és keresetek összegén vagy a foglalkoztatottak létszámán alapuló összes adót jelenti. Ezek az adók beszámítanak a munkaerőköltségbe.

A D.4 változóhoz tartoznak azok a büntetések is, amelyeket egyes európai országokban rónak ki a túlzottan kevés fogyatékos személyt alkalmazó vállalkozásokra, valamint a hasonló jellegű adók és díjak.

Hivatkozások: ESA 95: 4.23. c) (D.29 kód)

D.5   A munkaadónak folyósított támogatások

Támogatások formájában kapott pénzforrások a bérek és fizetések teljes vagy részleges finanszírozására, melyek nem a társadalombiztosítási vagy szakképzési költségek finanszírozására szolgálnak. Nem tartalmazzák a társadalombiztosítási intézmények vagy a kiegészítő biztosítási alapok által a munkaadónak visszafizetett összegeket.

Hivatkozások: ESA 95: 4.37. a) (D.39 kód)

---

(1)  A NACE Rev. 1.1. szerinti L nemzetgazdasági ág lefedése nem kötelező. Ugyancsak nem kötelező a tíz főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozások lefedése. A NACE Rev. 1.1.-ben felsorolt gazdasági tevékenységekre, a hatályos NUTS-osztályozás szerinti ország vagy régió megjelölésére és a vállalkozások méretosztályaira vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat által kibocsátott végrehajtási utasítás tartalmazza.

(2)  A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a munkaközvetítő iroda által foglalkoztatott személyek munkaóráit a munkaközvetítő irodák NACE kategóriájában (NACE Rev. 1.1. 74.50) kell számon tartani, és nem abban a NACE kategóriában, amelybe a ténylegesen munkát adó vállalkozás tartozik.

(3)  A bedolgozó az a személy, aki előzetes megegyezés, vagy szerződés alapján úgy végez munkát egy bizonyos vállalkozás részére, illetve úgy lát el egy adott vállalkozást bizonyos mennyiségű termékkel vagy szolgáltatással, hogy munkahelye nem azon vállalkozáson belül található (ESA 95: 11.13. g)). A bedolgozók által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma tekintetében becslés is elfogadható.

(4)  Az átlagolás bázisaként választható a tárgyév során mért heti (vagy napi) létszám is. Negyedéves létszámon alapuló átlagolás ugyancsak elfogadható.

(5)  A „ténylegesen ledolgozott munkaórák számának” összetevőjeként szereplő ki nem fizetett túlmunka ideje gyakran csak becsléssel állapítható meg, például a háztartásstatisztika adataiból.

Függelék a II. melléklethez

Példák egyes munkaerőköltség-tételek osztályozására

D.11111:   Minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások

A D.11111 munkaerőköltség-tételhez tartozó kifizetések jellemzői:

| | munkaadó és munkavállaló közötti készpénzügyletek. |
| --- | --- |

munkaadó és munkavállaló közötti készpénzügyletek.

| | Nem lehetnek az alábbiak:







  — | a kifizetések nem eseti jelleggel és a rendszeres bérfizetésnél nem ritkább gyakorisággal történnek (az ilyen kifizetések a D.11112 alá tartoznak), |
| --- | --- | --- |

Nem lehetnek az alábbiak:

—

a kifizetések nem eseti jelleggel és a rendszeres bérfizetésnél nem ritkább gyakorisággal történnek (az ilyen kifizetések a D.11112 alá tartoznak),

| — | nem természetbeni kifizetések (ezek a D.1114 alá tartoznak), |
| --- | --- |

—

nem természetbeni kifizetések (ezek a D.1114 alá tartoznak),

| — | nem a munkavállalói megtakarítási alapokba történő befizetések (ezek a D.1112 alá tartoznak), |
| --- | --- |

—

nem a munkavállalói megtakarítási alapokba történő befizetések (ezek a D.1112 alá tartoznak),

| — | nem valamely le nem dolgozott időszakra vonatkozó kifizetések (ezek a D.1113 alá, vagy betegség esetén a D.1221 alá tartoznak). |
| --- | --- |

—

nem valamely le nem dolgozott időszakra vonatkozó kifizetések (ezek a D.1113 alá, vagy betegség esetén a D.1221 alá tartoznak).

| | Lehetnek az alábbiak:







  — | lehetnek veszélyességi pótlékok vagy műszakpótlékok, |
| --- | --- | --- |

Lehetnek az alábbiak:

—

lehetnek veszélyességi pótlékok vagy műszakpótlékok,

| — | fizethetők heti vagy havi rendszerességgel, a szokásos bérfizetési időszak függvényében, |
| --- | --- |

—

fizethetők heti vagy havi rendszerességgel, a szokásos bérfizetési időszak függvényében,

| — | tükrözhetik a munkavállaló vagy a munkavállalók valamely csoportjának teljesítményét. |
| --- | --- |

—

tükrözhetik a munkavállaló vagy a munkavállalók valamely csoportjának teljesítményét.

Példák a D.11111 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás |
| --- | --- |
| Külföldi munkavégzési támogatás/a megfelelő életszínvonal fenntartását biztosító támogatás | Származási országukon kívül vagy szokásos lakóhelyüktől távol dolgozó munkavállalók számára fizetett, az életszínvonalbeli különbséget tükröző járandóság |
| Háztartási támogatás | A lakásfenntartás költségeihez való hozzájárulás |
| Készenléti és ügyeleti díjak | A rendes munkaidőn túl rendelkezésre állásra kötelezett alkalmazottaknak fizetett díjak |
| Veszélyességi pótlékok | A veszélyes munkakörben, pl. veszélyes anyagokkal dolgozók számára fizetett többletjárandóság |
| Rövidített munkaidő támogatás | Nem garantált kiegészítő kifizetés, amely a rendes munkaidő csökkentése miatt kiesett bér részleges vagy teljes kompenzálására szolgál (a garantált járandóságok a D.1224 alá tartoznak) |
| Értékesítési jutalék | Az eladott termékek számától függő járandóság |
| Túlóradíj | A rendes munkaidőn túl végzett munkáért fizetett díj |
| Hűségdíj | A munkavállalók vállalkozáshoz való kötődésének megerősítésére hivatott, folyamatosan fizetett díj |
| Teljesítménypótlék | Olyan pótlék, amely a munkavállalót az általa létrehozott termékek, pl. ruhadarabok számától függően illeti meg |
| Műszakpótlék | A különleges munkaidő beosztásban, pl. éjszaka végzett munkáért fizetett többlet |

Tétel

Meghatározás

Külföldi munkavégzési támogatás/a megfelelő életszínvonal fenntartását biztosító támogatás

Származási országukon kívül vagy szokásos lakóhelyüktől távol dolgozó munkavállalók számára fizetett, az életszínvonalbeli különbséget tükröző járandóság

Háztartási támogatás

A lakásfenntartás költségeihez való hozzájárulás

Készenléti és ügyeleti díjak

A rendes munkaidőn túl rendelkezésre állásra kötelezett alkalmazottaknak fizetett díjak

Veszélyességi pótlékok

A veszélyes munkakörben, pl. veszélyes anyagokkal dolgozók számára fizetett többletjárandóság

Rövidített munkaidő támogatás

Nem garantált kiegészítő kifizetés, amely a rendes munkaidő csökkentése miatt kiesett bér részleges vagy teljes kompenzálására szolgál (a garantált járandóságok a D.1224 alá tartoznak)

Értékesítési jutalék

Az eladott termékek számától függő járandóság

Túlóradíj

A rendes munkaidőn túl végzett munkáért fizetett díj

Hűségdíj

A munkavállalók vállalkozáshoz való kötődésének megerősítésére hivatott, folyamatosan fizetett díj

Teljesítménypótlék

Olyan pótlék, amely a munkavállalót az általa létrehozott termékek, pl. ruhadarabok számától függően illeti meg

Műszakpótlék

A különleges munkaidő beosztásban, pl. éjszaka végzett munkáért fizetett többlet

D.11112:   Nem minden bérfizetéskor fizetett közvetlen javadalmazás, prémiumok és juttatások

A D.11112 munkaerőköltség-tételhez tartozó kifizetések jellemzői:

| | munkaadó és munkavállaló közötti készpénzügyletek. |
| --- | --- |

munkaadó és munkavállaló közötti készpénzügyletek.

| | Nem lehetnek az alábbiak:







  — | nem minden bérfizetési időszakban kerül rájuk sor (ezek a D.11111 alá tartoznak), |
| --- | --- | --- |

Nem lehetnek az alábbiak:

—

nem minden bérfizetési időszakban kerül rájuk sor (ezek a D.11111 alá tartoznak),

| — | nem természetbeni kifizetések (ezek a D.1114 alá tartoznak), |
| --- | --- |

—

nem természetbeni kifizetések (ezek a D.1114 alá tartoznak),

| — | nem a munkavállalói megtakarítási alapokba történő befizetések (ezek a D.1112 alá tartoznak), |
| --- | --- |

—

nem a munkavállalói megtakarítási alapokba történő befizetések (ezek a D.1112 alá tartoznak),

| — | nem valamely le nem dolgozott időszakra vonatkozó kifizetések (ezek a D.1113 alá vagy betegség esetén a D.1221 alá tartoznak). |
| --- | --- |

—

nem valamely le nem dolgozott időszakra vonatkozó kifizetések (ezek a D.1113 alá vagy betegség esetén a D.1221 alá tartoznak).

| | Lehetnek az alábbiak:







  — | lehetnek meghatározott költségekre vagy kiadásokra vonatkozó támogatások, |
| --- | --- | --- |

Lehetnek az alábbiak:

—

lehetnek meghatározott költségekre vagy kiadásokra vonatkozó támogatások,

| — | tükrözhetik a munkavállaló vagy a munkavállalók valamely csoportjának teljesítményét, |
| --- | --- |

—

tükrözhetik a munkavállaló vagy a munkavállalók valamely csoportjának teljesítményét,

| — | lehetnek a munkaszerződés vagy a kollektív szerződés által előírt kötelező kifizetések, |
| --- | --- |

—

lehetnek a munkaszerződés vagy a kollektív szerződés által előírt kötelező kifizetések,

| — | lehetnek munkaadó döntése alapján járó kifizetések, |
| --- | --- |

—

lehetnek munkaadó döntése alapján járó kifizetések,

| — | lehetnek előre meg nem határozott időpontban vagy az év meghatározott időpontjaiban fizetett díjak. |
| --- | --- |

—

lehetnek előre meg nem határozott időpontban vagy az év meghatározott időpontjaiban fizetett díjak.

Példák a D.11112 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás |
| --- | --- |
| Törzsgárda elismerés | A munkáltatónál eltöltött meghatározott számú év után járó egyszeri kifizetés |
| Kilépéskor, nyugdíjba vonuláskor fizetett prémium | Kilépéskor vagy nyugdíjba vonuláskor teljesített, nem nyugdíj jellegű kifizetés, ha e kifizetés nem kapcsolódik kollektív szerződéshez (ellenkező esetben, illetve ha nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a kifizetést a kollektív szerződés alapján nyújtották-e, ezek a kifizetések a D.1223 alá tartoznak) |
| Rendkívüli végkielégítés | A vállalkozástól kilépő munkavállalók számára teljesített rendkívüli kifizetés, ha e kifizetés nem kapcsolódik kollektív szerződéshez (ellenkező esetben, illetve ha nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a kifizetést a kollektív szerződés alapján nyújtották-e, ezek a kifizetések a D.1223 alá tartoznak) |
| Új munkavállalóknak nyújtott ösztönző | A munkába állók számára a belépéskor teljesített egyszeri támogatás |
| Hátralékok | A közvetlen javadalmazás visszamenőleges hatályú emelésével kapcsolatos kifizetések |
| Fúziós prémium | A vállalkozásnak más vállalkozással történő összeolvadása esetén fizetett egyszeri összeg |
| Kiváló dolgozói elismerés | A kiemelkedő teljesítményt nyújtó dolgozók vagy dolgozói csoportok számára teljesített, a munkaadó által megítélt rendkívüli kifizetés |
| Célprémiumok/termelési célok teljesítéséért járó jutalmak | Előre meghatározott célkitűzések, pl. értékesítési, ügyfélszolgálati vagy költségvetési célok elérése esetén egyes dolgozók vagy dolgozói csoportok számára fizetett jutalom |
| Ünnepi prémium | Ünnepnapok alkalmával, pl. karácsonykor teljesített kifizetés |
| Nyereségrészesedés, részvények értéknövekedéséhez való jog | A vállalkozás nyereségétől függő, készpénzben teljesített kifizetés. A részvények értéknövekedéséből származó jövedelemhez való jog a nyereségrészesedés egy formája, amelyben a munkavállaló a vállalkozás részvényárfolyamának meghatározott szintről és meghatározott időszakban elért növekedésén alapuló jövőbeli készpénzjuttatásra válik jogosulttá. A részvények értéknövekedéséhez való jogokat a készpénzfizetés időpontjakori értéken kell figyelembe venni, függetlenül a nyújtás időpontjakori értéktől és a megszolgálási időszak hosszától |
| Negyedéves prémium | A vállalkozás nyeresége vagy teljesítménye függvényében negyedévente fizetett prémium (feltéve, hogy a rendes bérfizetési időszak nem a negyedév) |
| 13. vagy 14. havi fizetés | Évente teljesített rendkívüli fizetés |
| Éves prémium | A vállalkozás nyeresége vagy teljesítménye függvényében évente fizetett prémium |

Tétel

Meghatározás

Törzsgárda elismerés

A munkáltatónál eltöltött meghatározott számú év után járó egyszeri kifizetés

Kilépéskor, nyugdíjba vonuláskor fizetett prémium

Kilépéskor vagy nyugdíjba vonuláskor teljesített, nem nyugdíj jellegű kifizetés, ha e kifizetés nem kapcsolódik kollektív szerződéshez (ellenkező esetben, illetve ha nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a kifizetést a kollektív szerződés alapján nyújtották-e, ezek a kifizetések a D.1223 alá tartoznak)

Rendkívüli végkielégítés

A vállalkozástól kilépő munkavállalók számára teljesített rendkívüli kifizetés, ha e kifizetés nem kapcsolódik kollektív szerződéshez (ellenkező esetben, illetve ha nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a kifizetést a kollektív szerződés alapján nyújtották-e, ezek a kifizetések a D.1223 alá tartoznak)

Új munkavállalóknak nyújtott ösztönző

A munkába állók számára a belépéskor teljesített egyszeri támogatás

Hátralékok

A közvetlen javadalmazás visszamenőleges hatályú emelésével kapcsolatos kifizetések

Fúziós prémium

A vállalkozásnak más vállalkozással történő összeolvadása esetén fizetett egyszeri összeg

Kiváló dolgozói elismerés

A kiemelkedő teljesítményt nyújtó dolgozók vagy dolgozói csoportok számára teljesített, a munkaadó által megítélt rendkívüli kifizetés

Célprémiumok/termelési célok teljesítéséért járó jutalmak

Előre meghatározott célkitűzések, pl. értékesítési, ügyfélszolgálati vagy költségvetési célok elérése esetén egyes dolgozók vagy dolgozói csoportok számára fizetett jutalom

Ünnepi prémium

Ünnepnapok alkalmával, pl. karácsonykor teljesített kifizetés

Nyereségrészesedés, részvények értéknövekedéséhez való jog

A vállalkozás nyereségétől függő, készpénzben teljesített kifizetés. A részvények értéknövekedéséből származó jövedelemhez való jog a nyereségrészesedés egy formája, amelyben a munkavállaló a vállalkozás részvényárfolyamának meghatározott szintről és meghatározott időszakban elért növekedésén alapuló jövőbeli készpénzjuttatásra válik jogosulttá. A részvények értéknövekedéséhez való jogokat a készpénzfizetés időpontjakori értéken kell figyelembe venni, függetlenül a nyújtás időpontjakori értéktől és a megszolgálási időszak hosszától

Negyedéves prémium

A vállalkozás nyeresége vagy teljesítménye függvényében negyedévente fizetett prémium (feltéve, hogy a rendes bérfizetési időszak nem a negyedév)

13. vagy 14. havi fizetés

Évente teljesített rendkívüli fizetés

Éves prémium

A vállalkozás nyeresége vagy teljesítménye függvényében évente fizetett prémium

D.1113:   Le nem dolgozott napok kifizetése

Példák a D.1113 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás |
| --- | --- |
| Szabadság idejére fizetett bér | Az éves szabadság, országos vagy helyi munkaszüneti napok miatt le nem dolgozott időszak után teljesített kifizetések (a betegszabadság vagy szülési szabadság miatti távollét után teljesített kifizetéseket a munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulásai között, a D.1221 alatt kell figyelembe venni) |
| Rendkívüli szabadság | Házasság, hozzátartozó halála, szakszervezeti kötelezettség, honvédelmi szolgálat, igazságügyi intézménynél szükséges közreműködés és egyéb rendkívüli ok miatt le nem dolgozott napok után teljesített kifizetések (a betegszabadság vagy szülési szabadság miatti távollét után teljesített kifizetéseket a munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulásai között, a D.1221 alatt kell figyelembe venni) |

Tétel

Meghatározás

Szabadság idejére fizetett bér

Az éves szabadság, országos vagy helyi munkaszüneti napok miatt le nem dolgozott időszak után teljesített kifizetések (a betegszabadság vagy szülési szabadság miatti távollét után teljesített kifizetéseket a munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulásai között, a D.1221 alatt kell figyelembe venni)

Rendkívüli szabadság

Házasság, hozzátartozó halála, szakszervezeti kötelezettség, honvédelmi szolgálat, igazságügyi intézménynél szükséges közreműködés és egyéb rendkívüli ok miatt le nem dolgozott napok után teljesített kifizetések (a betegszabadság vagy szülési szabadság miatti távollét után teljesített kifizetéseket a munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulásai között, a D.1221 alatt kell figyelembe venni)

D.1114:   Természetbeni bérek és keresetek, valamint összetevőik

Példák a D.1114 változóhoz sorolandó bérekre és keresetekre

| Tétel | Meghatározás | Alkategória |
| --- | --- | --- |
| Kedvezményes termékek | A munkaadó csökkentett áron bocsát termékeket a munkavállaló rendelkezésére. A természetbeni juttatás értéke a piaci ár és a kedvezményes ár különbségével egyenlő | D.11141 |
| Lakástámogatás | A munkaadó részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló lakásköltségeit. A természetbeni juttatás értéke itt is a piaci árral való összevetésből adódik | D.11142 |
| Cégautó használata | Munkaadó a tulajdonát képező gépkocsit a munkavállaló rendelkezésére bocsátja (üzleti és magáncélú használatra), és fedezi a gépkocsi üzemeltetésének költségeit (a természetbeni juttatás értéke a magánautó használatának értéke) | D.11143 |
| Üzemanyag-hozzájárulás | A munkaadó részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló magáncélú üzemanyag-fogyasztását, amely a munkaadó tulajdonában lévő gépkocsival összefüggésben merül fel. A természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő | D.11143 |
| Részvényvásárlási program | Részvényalapú természetbeni kifizetések, ahol a részvényjuttatás a munkavállaló javadalmazásának részét képezi. A munkavállaló a részvényekhez azonnal, a piaci ár alatt jut hozzá (a részvények értéknövekedéséhez való jog a részvényalapú díjazás készpénzben teljesített formája, és a D.11112 alá tartozik) | D.11144 |
| Részvényopciók | Részvényalapú természetbeni kifizetések, amennyiben a részvényjuttatás a munkavállaló javadalmazásának részét képezi. A munkavállaló arra szerez jogot, hogy egy meghatározott jövőbeli időpontban a jelenben rögzített áron részvényeket vásároljon (a részvények értéknövekedéséhez való jog a részvényalapú díjazás készpénzben teljesített formája, és a D.11112 alá tartozik) | D.11144 |
| Parkolási támogatás | A munkaadó csökkentett áron vagy ingyenesen biztosít parkolási lehetőséget alkalmazottai számára. A természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő | D.11145 |
| Ingyenes vagy támogatott mobiltelefon-használat | A munkavállaló részben vagy egészben megtéríti a munkavállalók üzleti és magáncélú mobiltelefon-használattal kapcsolatos költségeit. A természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő | D.11145 |
| Utazási támogatás | A munkáltató részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló munkahelyre és munkahelyről történő közlekedésre fordított költségeit. Az előbbiekhez hasonlóan, a természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő | D.11145 |
| Étkezési támogatás | A munkaadó csökkentett áron vagy ingyenesen biztosít étkezési lehetőséget alkalmazottai számára. Az előbbiekhez hasonlóan, a természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő | D.11145 |

Tétel

Meghatározás

Alkategória

Kedvezményes termékek

A munkaadó csökkentett áron bocsát termékeket a munkavállaló rendelkezésére. A természetbeni juttatás értéke a piaci ár és a kedvezményes ár különbségével egyenlő

D.11141

Lakástámogatás

A munkaadó részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló lakásköltségeit. A természetbeni juttatás értéke itt is a piaci árral való összevetésből adódik

D.11142

Cégautó használata

Munkaadó a tulajdonát képező gépkocsit a munkavállaló rendelkezésére bocsátja (üzleti és magáncélú használatra), és fedezi a gépkocsi üzemeltetésének költségeit (a természetbeni juttatás értéke a magánautó használatának értéke)

D.11143

Üzemanyag-hozzájárulás

A munkaadó részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló magáncélú üzemanyag-fogyasztását, amely a munkaadó tulajdonában lévő gépkocsival összefüggésben merül fel. A természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő

D.11143

Részvényvásárlási program

Részvényalapú természetbeni kifizetések, ahol a részvényjuttatás a munkavállaló javadalmazásának részét képezi. A munkavállaló a részvényekhez azonnal, a piaci ár alatt jut hozzá (a részvények értéknövekedéséhez való jog a részvényalapú díjazás készpénzben teljesített formája, és a D.11112 alá tartozik)

D.11144

Részvényopciók

Részvényalapú természetbeni kifizetések, amennyiben a részvényjuttatás a munkavállaló javadalmazásának részét képezi. A munkavállaló arra szerez jogot, hogy egy meghatározott jövőbeli időpontban a jelenben rögzített áron részvényeket vásároljon (a részvények értéknövekedéséhez való jog a részvényalapú díjazás készpénzben teljesített formája, és a D.11112 alá tartozik)

D.11144

Parkolási támogatás

A munkaadó csökkentett áron vagy ingyenesen biztosít parkolási lehetőséget alkalmazottai számára. A természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő

D.11145

Ingyenes vagy támogatott mobiltelefon-használat

A munkavállaló részben vagy egészben megtéríti a munkavállalók üzleti és magáncélú mobiltelefon-használattal kapcsolatos költségeit. A természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő

D.11145

Utazási támogatás

A munkáltató részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló munkahelyre és munkahelyről történő közlekedésre fordított költségeit. Az előbbiekhez hasonlóan, a természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő

D.11145

Étkezési támogatás

A munkaadó csökkentett áron vagy ingyenesen biztosít étkezési lehetőséget alkalmazottai számára. Az előbbiekhez hasonlóan, a természetbeni juttatás értéke a juttatás készpénzben vett értékével egyenlő

D.11145

D.121:   A munkaadók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai

Példák a D.121 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás | Alkategória |
| --- | --- | --- |
| Munkaadó rokkantsági nyugdíjalapba történő befizetései | A munkaadó rendszeres, alapszerű biztosítási befizetései | D.1211 |
| A munkaadó törvényben előírt, nyugdíjalapba befizetett hozzájárulásai | A munkaadó fizeti be a foglalkoztatás időszakában a társadalombiztosítási alap, biztosítótársaság vagy önálló nyugdíjalap által működtetett nyugdíjrendszerbe | D.1211 |
| Munkaadók növelt nyugdíj-hozzájárulásai | A munkaadó emelt szintű nyugdíj-hozzájárulása | D.1212 |

Tétel

Meghatározás

Alkategória

Munkaadó rokkantsági nyugdíjalapba történő befizetései

A munkaadó rendszeres, alapszerű biztosítási befizetései

D.1211

A munkaadó törvényben előírt, nyugdíjalapba befizetett hozzájárulásai

A munkaadó fizeti be a foglalkoztatás időszakában a társadalombiztosítási alap, biztosítótársaság vagy önálló nyugdíjalap által működtetett nyugdíjrendszerbe

D.1211

Munkaadók növelt nyugdíj-hozzájárulásai

A munkaadó emelt szintű nyugdíj-hozzájárulása

D.1212

D.122:   A munkaadó által fizetett imputált társadalombiztosítási hozzájárulások

Példák a D.122 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás | Alkategória |
| --- | --- | --- |
| Szülési szabadság idején járó támogatás | A munkaadó közvetlenül a munkavállaló számára fizeti a szülési szabadság idején kieső kereset pótlásaként | D.1221 |
| A munkaadó imputált társadalombiztosítási hozzájárulása a köztisztviselők nyugdíjához | A munkaadó a foglalkoztatás idején nem teljesít nyugdíjpénztári befizetést. A később esedékes nyugdíjat a munkaadó saját forrásaiból fizeti ki | D.1222 |
| Részmunkaidőben foglalkoztatottak korengedményes nyugdíja | A munkaadó által teljesített kiegészítő hozzájárulások a részmunkaidősök korengedményes nyugdíjbiztosításához | D.1222 |
| Kollektív szerződésen alapuló végkielégítés | A munkaadó közvetlenül teljesíti a vállalkozástól távozó munkavállaló számára | D.1223 |
| Tanulmányi ösztöndíj | A munkaadó részben vagy egészben fedezi a munkavégzéshez nem kapcsolódó, a vállalkozást nem érintő képzés költségeit | D.1224 |
| Házasságkötési vagy születési segély | A munkavállaló számára az eseményt követően teljesített kifizetés | D.1224 |
| Iskoláztatási támogatás | A munkaadó részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló számára gyermekei iskoláztatási költségeit | D.1224 |
| Rövidített munkaidő támogatás | Garantált kifizetés, melynek célja a rendes munkaidő csökkentése miatt kiesett bér részleges vagy teljes kompenzálása (a minden egyes bérfizetési időszakban kifizetett kiegészítések a D.11111 alá tartoznak) | D.1224 |

Tétel

Meghatározás

Alkategória

Szülési szabadság idején járó támogatás

A munkaadó közvetlenül a munkavállaló számára fizeti a szülési szabadság idején kieső kereset pótlásaként

D.1221

A munkaadó imputált társadalombiztosítási hozzájárulása a köztisztviselők nyugdíjához

A munkaadó a foglalkoztatás idején nem teljesít nyugdíjpénztári befizetést. A később esedékes nyugdíjat a munkaadó saját forrásaiból fizeti ki

D.1222

Részmunkaidőben foglalkoztatottak korengedményes nyugdíja

A munkaadó által teljesített kiegészítő hozzájárulások a részmunkaidősök korengedményes nyugdíjbiztosításához

D.1222

Kollektív szerződésen alapuló végkielégítés

A munkaadó közvetlenül teljesíti a vállalkozástól távozó munkavállaló számára

D.1223

Tanulmányi ösztöndíj

A munkaadó részben vagy egészben fedezi a munkavégzéshez nem kapcsolódó, a vállalkozást nem érintő képzés költségeit

D.1224

Házasságkötési vagy születési segély

A munkavállaló számára az eseményt követően teljesített kifizetés

D.1224

Iskoláztatási támogatás

A munkaadó részben vagy egészben megtéríti a munkavállaló számára gyermekei iskoláztatási költségeit

D.1224

Rövidített munkaidő támogatás

Garantált kifizetés, melynek célja a rendes munkaidő csökkentése miatt kiesett bér részleges vagy teljes kompenzálása (a minden egyes bérfizetési időszakban kifizetett kiegészítések a D.11111 alá tartoznak)

D.1224

D.2:   A munkaadónál felmerülő szakképzési költségek

Példák a D.2 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás |
| --- | --- |
| Külső oktatók díja | Az alkalmazottak szakképzésére, pl. belső szemináriumokra fordított költségek (a munkaadó számára folyósított esetleges támogatások összege a D.5 alá tartozik és levonandó) |
| Az oktatási segédletek költségei | Az alkalmazottak szakképzésére, pl. külső szakértők által kifejlesztett, intranetalapú e-tanfolyamokra fordított költségek (a munkaadó számára folyósított esetleges támogatások összege a D.5 alá tartozik és levonandó) |

Tétel

Meghatározás

Külső oktatók díja

Az alkalmazottak szakképzésére, pl. belső szemináriumokra fordított költségek (a munkaadó számára folyósított esetleges támogatások összege a D.5 alá tartozik és levonandó)

Az oktatási segédletek költségei

Az alkalmazottak szakképzésére, pl. külső szakértők által kifejlesztett, intranetalapú e-tanfolyamokra fordított költségek (a munkaadó számára folyósított esetleges támogatások összege a D.5 alá tartozik és levonandó)

D.3:   A munkaadó egyéb költségei

Példák a D.3 változóhoz sorolandó kifizetésekre

| Tétel | Meghatározás |
| --- | --- |
| Ruházati költségtérítés | A különleges, pl. védő- vagy prezentációs célú ruházatot igénylő foglalkozásokban fizetett költségtérítés. Személyes célra nem használható |
| Munkaerő-felvételi költségek | A személyzeti tanácsadóknak fizetett összegek vagy a sajtóban megjelentetett álláshirdetések költségei |
| Munkábaállási vagy áttelepülési támogatás | Akkor fizetik, ha a munkavállaló tartózkodási helyének megváltoztatására kényszerül a munkavégzés miatt |

Tétel

Meghatározás

Ruházati költségtérítés

A különleges, pl. védő- vagy prezentációs célú ruházatot igénylő foglalkozásokban fizetett költségtérítés. Személyes célra nem használható

Munkaerő-felvételi költségek

A személyzeti tanácsadóknak fizetett összegek vagy a sajtóban megjelentetett álláshirdetések költségei

Munkábaállási vagy áttelepülési támogatás

Akkor fizetik, ha a munkavállaló tartózkodási helyének megváltoztatására kényszerül a munkavégzés miatt

---

III. MELLÉKLET

A GAZDASÁGI TEVÉKENYSÉG, MÉRETOSZTÁLY ÉS ORSZÁG VAGY RÉGIÓ SZERINT CSOPORTOSÍTOTT ADATOK ÉS AZ EGYÉB ADATOK TOVÁBBÍTÁSA

Az A., B. és C. táblázatnak megfelelően három adatállományt kell továbbítani:

| — | az A. táblázat a nemzeti adatokat tartalmazza (egy mező gazdasági tevékenységenként a NACE Rev. 1.1 nemzetgazdasági ágak és ágazatok szintjén), |
| --- | --- |

—

az A. táblázat a nemzeti adatokat tartalmazza (egy mező gazdasági tevékenységenként a NACE Rev. 1.1 nemzetgazdasági ágak és ágazatok szintjén),

| — | a B. táblázat a nemzeti adatokat méretosztály szerint tartalmazza (egy mező méretosztályonként és gazdasági tevékenységenként a NACE Rev. 1.1 nemzetgazdasági ágak és ágazatok szintjén), |
| --- | --- |

—

a B. táblázat a nemzeti adatokat méretosztály szerint tartalmazza (egy mező méretosztályonként és gazdasági tevékenységenként a NACE Rev. 1.1 nemzetgazdasági ágak és ágazatok szintjén),

| — | a C. táblázat a regionális adatokat tartalmazza NUTS 1 szinten (egy mező régiónként és gazdasági tevékenységenként a NACE Rev. 1.1 nemzetgazdasági ágak és ágazatok szintjén). |
| --- | --- |

—

a C. táblázat a regionális adatokat tartalmazza NUTS 1 szinten (egy mező régiónként és gazdasági tevékenységenként a NACE Rev. 1.1 nemzetgazdasági ágak és ágazatok szintjén).

Azoknak az országok, melyek esetében a NUTS 1 megfelel a nemzeti szintnek, nem kell beadniuk a C. táblázatot. A változók I. mellékletben meghatározott egy alcsoportja tekintetében csak az A. táblázatot kell benyújtani. Az ide tartozó változókat az I. mellékletben jeleztük.

A mező azonosítása

A mezők azonosítása sorszámmal történik, amely a következőket tartalmazza:

| — | a felmérés éve, |
| --- | --- |

—

a felmérés éve,

| — | a táblázat típusa, |
| --- | --- |

—

a táblázat típusa,

| — | az ország vagy régió kódja, |
| --- | --- |

—

az ország vagy régió kódja,

| — | gazdasági tevékenység, és |
| --- | --- |

—

gazdasági tevékenység, és

| — | méretosztály. |
| --- | --- |

—

méretosztály.

Az Eurostat:

| — | a NACE Rev 1.1 gazdasági tevékenységek, |
| --- | --- |

—

a NACE Rev 1.1 gazdasági tevékenységek,

| — | a méretosztályok, és |
| --- | --- |

—

a méretosztályok, és

| — | az országok/régiók kódjait |
| --- | --- |

—

az országok/régiók kódjait

végrehajtási utasításban rögzíti.

Bizalmas adat jelzése

Az A., B. és C. táblázatokban megadott adatok teljes körűvé tett adatokat, azaz a teljes sokaságra vonatkozó becsléseket tartalmaznak. Ha feltétlenül szükséges, egyes adatokat bizalmas adatként lehet megjelölni. Bizalmas adat akkor fordulhat elő, ha valamely adott gazdasági tevékenység, méretosztály vagy régió csekély számú vállalkozást vagy helyi egységet tartalmaz. A kockázat még nagyobb, ha az adat mindössze egy vagy két nagy gazdasági egységre vonatkozik. Hasonlóképpen, bizalmas adatok előfordulásának a veszélye fokozottabb a B. és C. táblázatok esetében, amelyek a méretosztály illetve régió szerinti részletesebb bontásban közlik az adatokat. A bizalmas adatokat tartalmazó mezők megjelölésére két kód használható:

| | „1”, az A., B. vagy C. táblázat bizalmas adata esetén (1), |
| --- | --- |

„1”, az A., B. vagy C. táblázat bizalmas adata esetén (1),

| | „ ”, nem bizalmas adatot betűközzel kell jelezni „ ” (és nem nullával vagy gondolatjellel „–”). |
| --- | --- |

„ ”, nem bizalmas adatot betűközzel kell jelezni „ ” (és nem nullával vagy gondolatjellel „–”).

Változók

A továbbítandó változók jegyzékét az I. melléklet tartalmazza. A számokat karakterköz, pont és vessző nélkül kell megadni (a helyes formátum pl. 13967, míg a 13 967, 13.967 vagy 13,967 helytelen).

A hiányzó vagy nulla értékű változókat kódolni kell. A kódolásra az alábbi szabályok vonatkoznak:

| | „NA”, ha a változó nem áll rendelkezésre (akkor is, ha egyébként biztosan létezik és nagyobb nullánál), |
| --- | --- |

„NA”, ha a változó nem áll rendelkezésre (akkor is, ha egyébként biztosan létezik és nagyobb nullánál),

| | „OPT”, ha a változó megadása nem kötelező, és azt nem adták meg, |
| --- | --- |

„OPT”, ha a változó megadása nem kötelező, és azt nem adták meg,

| | „0”, ha a változó értéke nulla, vagy ha a változó nem létezik az adott országban. |
| --- | --- |

„0”, ha a változó értéke nulla, vagy ha a változó nem létezik az adott országban.

A munkavállalók számát, a munkaidőt és a statisztikai egységek számát érintő változókat teljes alakjukban kell megadni (azaz nem tizedesekben vagy tízes, százas, ezres, milliós stb. egységekben).

A költséggel kapcsolatos változókat az adott ország nemzeti valutájában kell megadni. Az euro-övezet országaiban ezeket a számokat euróban kell megadni. Az egyes országok által használt pénzegységnek minden változó vonatkozásában azonosnak kell lennie, és a pénzben kifejezett adatokat teljes alakjukban kell megadni (azaz nem tizedesekben vagy tízes, százas, ezres, milliós stb. egységekben).

Az adatok továbbítása

Az e rendeletben előírt adatokat és metaadatokat a tagállamok elektronikus formátumban, az Eurostat által javasolt szabványos adattovábbítási formában továbbítják a Bizottsághoz (az Eurostathoz). Az Eurostat rendelkezésre bocsátja a jóváhagyott szabványokra vonatkozó részletes dokumentációt, és iránymutatást ad arra vonatkozóan, hogyan kell a szabványokat e rendelet követelményeinek megfelelően alkalmazni.

---

(1)  A bizalmasként megjelölt adatok védelme érdekében az Eurostat megteszi a szükséges intézkedéseket.

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/32

---

A BIZOTTSÁG 1738/2005/EK RENDELETE

(2005. október 21.)

az 1916/2000/EK rendelet a kereset szerkezetére vonatkozó információ meghatározása és továbbítása tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló, 1999. március 9-i 530/99/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke ii. és iii. pontjára,

mivel:

| (1) | A strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2000. szeptember 8-i 1916/2000/EK bizottsági rendelet (2), tekintettel a kereset szerkezetére vonatkozó információ meghatározására és továbbítására, megállapítja a szolgáltatandó információk meghatározására és bontására, valamint az eredmények továbbításához szükséges megfelelő technikai formátumra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2000. szeptember 8-i 1916/2000/EK bizottsági rendelet (2), tekintettel a kereset szerkezetére vonatkozó információ meghatározására és továbbítására, megállapítja a szolgáltatandó információk meghatározására és bontására, valamint az eredmények továbbításához szükséges megfelelő technikai formátumra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket.

| (2) | A 2002. évre vonatkozó keresetszerkezeti felmérés volt az első, amelyet az 1916/2000/EK rendelet alapján hajtottak végre. A felmérés tapasztalatai nyilvánvalóvá tették, hogy szükség van az 1916/2000/EK rendelet rendelkezéseinek továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározására és továbbítására tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 1999. július 27-i 1726/1999/EK bizottsági rendelet (3) megfelelő rendelkezéseivel, valamint annak érdekében, hogy javuljon a kapcsolat a kétévente sorra kerülő különböző kereset- és munkaerőköltség-felmérések adatai között. |
| --- | --- |

(2)

A 2002. évre vonatkozó keresetszerkezeti felmérés volt az első, amelyet az 1916/2000/EK rendelet alapján hajtottak végre. A felmérés tapasztalatai nyilvánvalóvá tették, hogy szükség van az 1916/2000/EK rendelet rendelkezéseinek továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a munkaerőköltségre vonatkozó információ meghatározására és továbbítására tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikáról szóló 530/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 1999. július 27-i 1726/1999/EK bizottsági rendelet (3) megfelelő rendelkezéseivel, valamint annak érdekében, hogy javuljon a kapcsolat a kétévente sorra kerülő különböző kereset- és munkaerőköltség-felmérések adatai között.

| (3) | Az 1916/2000/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1916/2000/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Statisztikai Programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Statisztikai Programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1916/2000/EK rendelet mellékleteinek helyébe az e rendelet mellékleteiben található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 63., 1999.3.12., 6. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 229., 2000.9.9., 3. o.

2

(3)  HL L 203., 1999.8.3., 28. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A VÁLTOZÓK JEGYZÉKE

1.   Információ a mintában szereplő munkavállalót foglalkoztató helyi egységről

1.1.   A helyi egység földrajzi elhelyezkedése (NUTS-1)

1.2.   A helyi egységet magában foglaló vállalkozás mérete

1.3.   A helyi egység fő gazdasági tevékenysége (NACE Rev. 1.1.)

1.4.   A gazdasági és pénzügyi ellenőrzés formája

1.5.   Kollektív szerződés

1.6.   A helyi egységben a tárgyhó során foglalkoztatott személyek összlétszáma (választható)

1.7.   A helyi egység vállalkozáscsoporthoz való kapcsolódása (választható)

2.   A mintában szereplő egyes munkavállalókra vonatkozó személyes adatok a tárgyhó vonatkozásában

2.1.   Nem

2.2.   Életkor

2.3.   Foglalkozás (ISCO-88 (COM))

2.4.   Vezetői vagy felügyeleti beosztás (választható)

2.5.   Legmagasabb iskolai végzettség és képzettségi szint (ISCED 97)

2.6.   A vállalkozásnál munkaviszonyban eltöltött idő hossza

2.7.   Szerződés szerinti munkaidő (teljes vagy részmunkaidő)

2.7.1.   Munkaidőhányad a szokásos teljes munkaidő arányában

2.8.   A munkaszerződés típusa

2.9.   Állampolgárság (választható)

3.   A mintában szereplő egyes munkavállalók által ledolgozott munkaidőre vonatkozó információ

3.1.   A bruttó éves kereset alapjául szolgáló, a tárgyévben ledolgozott hetek száma

3.2.   A tárgyhónapban kifizetett órák száma

3.2.1.   A tárgyhónapban kifizetett túlórák száma

3.3.   Az éves szabadság

3.4.   Egyéb éves fizetett távollét (választható)

4.   A mintában szereplő egyes munkavállalók keresetére vonatkozó információ (lásd az alábbi ábrát is)

4.1.   Tárgyévi bruttó kereset

4.1.1.   Nem minden bérfizetéskor fizetett prémiumok és juttatások évi összege

4.1.2.   Az év során kapott természetbeni juttatások (választható)

4.2.   Tárgyhavi bruttó kereset

4.2.1.   A túlmunka díja

4.2.2.   Műszakpótlék

4.2.3.   A munkáltató által a munkavállaló nevében befizetett kötelező társadalombiztosítási járulékok és adók (választható)

4.2.3.1.   Kötelező társadalombiztosítási járulékok (választható)

4.2.3.2.   Adók (választható)

4.3.   Tárgyhavi bruttó átlagórabér

5.   Súlyok

5.1.   Súly a helyi egységek esetében

5.2.   Súly a munkavállalók esetében

A 2.8. változó kategóriái tekintetében a tagállamok a felsoroltaknál részletesebb adatokat is nyilvántarthatnak. Ugyancsak módjukban áll a 3.4. változó következő összetevőivel kapcsolatos adatok nyilvántartására: az év során betegség miatt kivett napok száma és az év során szakmai képzéssel töltött napok száma (az Eurostat felé csak külön kérésre továbbítandók).

A keresetszerkezeti felmérés (SES) kereseti változói

Image

---

II. MELLÉKLET

A VÁLTOZÓK MEGHATÁROZÁSA

1.   Információ a mintában szereplő munkavállalót foglalkoztató helyi egységről

A kereset szerkezetére vonatkozó statisztikák összeállítása a 696/93/EGK tanácsi rendeletben (1) meghatározott helyi egységek és vállalkozások alapján történik, információt szolgáltatva a méret és a fő tevékenység alapján osztályozott, 10 vagy több főt foglalkoztató vállalkozások által alkalmazott munkavállalókról. Nem kötelező az adatszolgáltatás a tíznél kevesebb főt foglalkoztató vállalkozásoknál dolgozó munkavállalókra vonatkozóan. A statisztikai adatok minden olyan tevékenységre kiterjednek, amelyek szerepelnek az Európai Közösségekben folyó gazdasági tevékenységek ágazati osztályozásának (a továbbiakban: NACE Rev. 1.1.) C–K és M–O nemzetgazdasági ágaiban, és amelyet legalább 10 főt alkalmazó vállalkozás végez (2).

1.1.   A helyi egység földrajzi elhelyezkedése (NUTS-1)

A helyi egység besorolásakor a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS 1. szintje) szerinti régiókat kell használni.

A különböző NUTS kategóriákra vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat által kibocsátandó végrehajtási utasítás tartalmazza.

1.2.   A helyi egységet magában foglaló vállalkozás nagysága

A vállalkozás méretét a foglalkoztatottak létszáma szerint, az alábbi sávok egyikébe történő besorolással kell megadni: 1–9, 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000 vagy több foglalkoztatott. Az 1–9 méretosztályhoz tartozó vállalkozások feltüntetése nem kötelező.

A különböző méretosztály-kategóriákra vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat által kibocsátandó végrehajtási utasítás tartalmazza.

1.3.   A helyi egység fő gazdasági tevékenysége (NACE Rev. 1.1.)

A helyi egység fő gazdasági tevékenységét a NACE Rev. 1.1. két számjegyet tartalmazó szintjén (ágazati szint) kell kódolni.

A különböző NACE kategóriákra vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat által kibocsátandó végrehajtási utasítás tartalmazza.

1.4.   A gazdasági és pénzügyi ellenőrzés formája

Ez a változó csupán az „állami ellenőrzés” és a „magánkézben lévő ellenőrzés” kategóriáit különbözteti meg. Az első kategóriába azok a vállalkozások tartoznak, amely felett állami szervek közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást gyakorolhatnak tulajdonjoguknál, pénzügyi részvételüknél vagy a vállalkozást szabályozó rendelkezéseknél fogva. Meghatározó befolyásról (vagy ellenőrzésről) kell beszélni, amikor a hatóság közvetlen vagy közvetett módon:

| — | a jegyzett tőke többségét (> 50 %) birtokolja, vagy |
| --- | --- |

—

a jegyzett tőke többségét (> 50 %) birtokolja, vagy

| — | a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kapcsolódó szavazatok többségével rendelkezik, vagy kinevezheti az ügyviteli, vezetői vagy felügyelő testület tagjainak több mint felét. |
| --- | --- |

—

a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kapcsolódó szavazatok többségével rendelkezik, vagy kinevezheti az ügyviteli, vezetői vagy felügyelő testület tagjainak több mint felét.

A második kategória meghatározása hasonlóan történik. A gyakorlatban csupán elvétve fordul elő, hogy az állami és a magántulajdon egyensúlyban van (50/50 „vegyes/közös ellenőrzés”). Ezeket az eseteket ezért nem szükséges külön kódolni, és amennyiben előfordulnak, a „magánkézben lévő ellenőrzés” kategóriához sorolandók.

Az 1.4. változó két kategóriájára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat által kibocsátandó végrehajtási utasítás tartalmazza.

1.5.   Kollektív szerződés

A statisztikai egység által foglalkoztatottak többségére kiterjedő kollektív szerződés az alább felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozhat. Kollektív szerződés hiánya esetén ennek tényét is fel kell tüntetni. A kategóriák a következők:

| — | országos szintű megállapodás, amely különböző iparágakban foglalkoztatott munkavállalókat érint, és általában egy vagy több szakszervezeti szövetség és egy vagy több országos munkáltatói szervezet között jött létre, |
| --- | --- |

—

országos szintű megállapodás, amely különböző iparágakban foglalkoztatott munkavállalókat érint, és általában egy vagy több szakszervezeti szövetség és egy vagy több országos munkáltatói szervezet között jött létre,

| — | ágazati megállapodás, amely egy iparágon vagy gazdasági ágazaton belül dolgozó összes munkavállaló, vagy a munkavállalók többségének munkajogi helyzetét rögzíti, |
| --- | --- |

—

ágazati megállapodás, amely egy iparágon vagy gazdasági ágazaton belül dolgozó összes munkavállaló, vagy a munkavállalók többségének munkajogi helyzetét rögzíti,

| — | egyes ágazatok megállapodása egyes régiókra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

egyes ágazatok megállapodása egyes régiókra vonatkozóan,

| — | vállalati, azaz egy munkáltatóval kötött megállapodás, amely a vállalkozás nagyságától függetlenül kizárólag a vállalkozásnál dolgozó munkavállalókra terjed ki. A kollektív szerződés adott esetben a vállalkozáson belül csak bizonyos helyi egységeket vagy munkavállalói csoportokat érint, |
| --- | --- |

—

vállalati, azaz egy munkáltatóval kötött megállapodás, amely a vállalkozás nagyságától függetlenül kizárólag a vállalkozásnál dolgozó munkavállalókra terjed ki. A kollektív szerződés adott esetben a vállalkozáson belül csak bizonyos helyi egységeket vagy munkavállalói csoportokat érint,

| — | egyetlen helyi egységben dolgozókra vonatkozó megállapodás, |
| --- | --- |

—

egyetlen helyi egységben dolgozókra vonatkozó megállapodás,

| — | a kollektív szerződés egyéb, a fentiekben nem részletezett típusa, |
| --- | --- |

—

a kollektív szerződés egyéb, a fentiekben nem részletezett típusa,

| — | a kollektív szerződés hiánya. |
| --- | --- |

—

a kollektív szerződés hiánya.

A fenti kategóriák egyikét akkor kell választani („igen” válasz), ha a helyi egységben foglalkoztatottak több, mint 50 %-ára kiterjed a kollektív szerződés hatálya. Egyidejűleg több kategória is megjelölhető.

A nemzeti hivatalok a kollektív szerződés típusára történő rákérdezés helyett a kollektív szerződés rendelkezéseire is rákérdezhetnek, majd a kapott választól függően megállapíthatják a kollektív szerződés típusát.

Az 1.5. változó kategóriáira vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat által kibocsátandó végrehajtási utasítás tartalmazza.

1.6.   A helyi egységben foglalkoztatott személyek létszáma (választható)

A változó tartalma a tárgyhónapban a helyi egység által foglalkoztatott személyek összlétszáma (pl. október 1-jei vagy 31-i számlálás alapján), ideértve a képzésben részt vevőket, a fizetésben részesülő gyakornokokat és tanulókat.

1.7.   A helyi egység vállalkozáscsoporthoz való kapcsolódása (választható)

A változó két értékkel rendelkezik („igen”/„nem”), és a helyi egység vállalkozáscsoporthoz való tartozásának megjelölésére szolgál. A két kategóriára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

A vállalkozáscsoport a 696/93/EGK rendelet által meghatározott statisztikai egység. A vállalkozáscsoportot globális szinten kell kezelni. Az esetek többségében a helyi egység olyan vállalkozásnak a része, amelyet semmilyen nemzeti vagy külföldi érdekeltségű csoport nem irányít. Ha a helyi egység valamely vállalkozáscsoporthoz tartozik, ez általában jól ismert tény. Gyakorlati segítségként azonban meg lehet kérdezni a válaszadóktól, hogy a vállalkozás elszámolása teljes mértékben része-e a vállalatcsoport összevont beszámolójának.

2.   A mintában szereplő egyes munkavállalókra vonatkozó személyes adatok a tárgyhó vonatkozásában

Állampolgárságára vagy az adott országban munkaviszonyban eltöltött idő hosszára való tekintet nélkül munkavállalónak számít mindenki, aki közvetlen szerződéses munkaviszonyban áll a vállalkozással vagy a helyi egységgel (akár hivatalos, akár nem hivatalos megállapodásról van szó), és tevékenységéért javadalmazásban részesül, függetlenül a végzett munka jellegétől, a munkaórák számától (teljes vagy részmunkaidős), illetve a szerződés tartamától (határozott vagy határozatlan időre szóló). A munkavállalók javadalmazásának formája lehet bér és fizetés, ideértve a prémiumokat, a darabbért, a műszakpótlékot, a juttatásokat, a díjakat, a hálapénzt, a jutalékot és a természetbeni javadalmazást. A mintába olyan munkavállalókat kell választani, akik a tárgyhó során ténylegesen részesültek javadalmazásban. A minta nem tartalmazhat olyan munkavállalókat, akik a tárgyhó során nem részesültek javadalmazásban.

A munkavállaló fogalma magában foglalja a legalább 10 főt foglalkoztató és a NACE Rev. 1.1. C–K és M–O ágaiba sorolt gazdasági tevékenységet végző, állami vagy magánszektorhoz tartozó vállalkozásoknál alkalmazott fizikai és nem fizikai dolgozókat, valamint a vezetői állományban dolgozókat (3).

Az alábbi felsorolás néhány kiragadott példán szemlélteti, mely munkavállalói kategóriák tartoznak a mintába:

| — | értékesítési képviselők, ha szerepelnek a bérlistán, és jutalékon kívül egyéb díjazásban is részesülnek, |
| --- | --- |

—

értékesítési képviselők, ha szerepelnek a bérlistán, és jutalékon kívül egyéb díjazásban is részesülnek,

| — | fizetésben részesülő, dolgozó tulajdonosok, |
| --- | --- |

—

fizetésben részesülő, dolgozó tulajdonosok,

| — | képzésben részt vevők, |
| --- | --- |

—

képzésben részt vevők,

| — | diákok és gyakornokok (ügyvédjelöltek, ápolójelöltek, kutatási asszisztensek, tanársegédek, orvostanhallgatók stb.), akik hivatalos kötelezettséget vállaltak arra, hogy az egység termelési folyamatához díjazás ellenében hozzájárulnak, |
| --- | --- |

—

diákok és gyakornokok (ügyvédjelöltek, ápolójelöltek, kutatási asszisztensek, tanársegédek, orvostanhallgatók stb.), akik hivatalos kötelezettséget vállaltak arra, hogy az egység termelési folyamatához díjazás ellenében hozzájárulnak,

| — | munkaközvetítő iroda által toborzott, foglalkoztatott és díjazott, kölcsönzött vagy ideiglenes munkavállalók (pl. ügyviteli alkalmazottak), akiket a munkaközvetítő iroda helyez ki, gyakran ideiglenes munkára (4), |
| --- | --- |

—

munkaközvetítő iroda által toborzott, foglalkoztatott és díjazott, kölcsönzött vagy ideiglenes munkavállalók (pl. ügyviteli alkalmazottak), akiket a munkaközvetítő iroda helyez ki, gyakran ideiglenes munkára (4),

| — | idénymunkások és alkalmi munkavállalók, amennyiben hivatalos vagy nem hivatalos megállapodást kötöttek a vállalkozással vagy a helyi egységgel, és előre meghatározott munkaidőben dolgoznak, |
| --- | --- |

—

idénymunkások és alkalmi munkavállalók, amennyiben hivatalos vagy nem hivatalos megállapodást kötöttek a vállalkozással vagy a helyi egységgel, és előre meghatározott munkaidőben dolgoznak,

| — | olyan munkavállalók, akikkel kapcsolatban a tárgyidőszakban munkaerőköltség merült fel, de akik ideiglenesen kikerültek a munkavégzésből betegség vagy baleset, üdülés, szabadság, sztrájk vagy munkás-elbocsátás, oktatási vagy képzési szabadság, szülési szabadság vagy a szülő jogán járó szabadság, gazdasági tevékenység visszafogása, a munkavégzés időleges szüneteltetése rossz időjárási körülmények, mechanikus vagy elektromos meghibásodások, nyersanyag- vagy fűtőanyaghiány miatt, illetve egyéb okból voltak ideiglenesen távol engedéllyel vagy anélkül, |
| --- | --- |

—

olyan munkavállalók, akikkel kapcsolatban a tárgyidőszakban munkaerőköltség merült fel, de akik ideiglenesen kikerültek a munkavégzésből betegség vagy baleset, üdülés, szabadság, sztrájk vagy munkás-elbocsátás, oktatási vagy képzési szabadság, szülési szabadság vagy a szülő jogán járó szabadság, gazdasági tevékenység visszafogása, a munkavégzés időleges szüneteltetése rossz időjárási körülmények, mechanikus vagy elektromos meghibásodások, nyersanyag- vagy fűtőanyaghiány miatt, illetve egyéb okból voltak ideiglenesen távol engedéllyel vagy anélkül,

| — | a külföldön dolgozók, ha az adatközlő egységtől továbbra is javadalmazásban részesülnek, |
| --- | --- |

—

a külföldön dolgozók, ha az adatközlő egységtől továbbra is javadalmazásban részesülnek,

| — | bedolgozók (5), ideértve az otthonról dolgozókat és a távmunkában dolgozókat, ha kifejezett megállapodás van arra nézve, hogy díjazásban az általuk elvégzett munkamennyiség alapján részesülnek, azaz annak a munkának a mennyisége alapján, amivel ők ráfordításként a termelési folyamathoz hozzájárultak. |
| --- | --- |

—

bedolgozók (5), ideértve az otthonról dolgozókat és a távmunkában dolgozókat, ha kifejezett megállapodás van arra nézve, hogy díjazásban az általuk elvégzett munkamennyiség alapján részesülnek, azaz annak a munkának a mennyisége alapján, amivel ők ráfordításként a termelési folyamathoz hozzájárultak.

A következő kategóriákba tartozók nem minősülnek munkavállalónak:

| — | értékesítési képviselők és más személyek, ha díjazásuk kizárólag jutalékot vagy díjat tartalmaz, ha nincsenek rajta a bérlistán, vagy ha önálló vállalkozók, |
| --- | --- |

—

értékesítési képviselők és más személyek, ha díjazásuk kizárólag jutalékot vagy díjat tartalmaz, ha nincsenek rajta a bérlistán, vagy ha önálló vállalkozók,

| — | tulajdonosok, igazgatók és vezetői állományhoz tartozók, ha díjazásuk kizárólag nyereségrészesedés formáját ölti, |
| --- | --- |

—

tulajdonosok, igazgatók és vezetői állományhoz tartozók, ha díjazásuk kizárólag nyereségrészesedés formáját ölti,

| — | kisegítő családtagok, ha nem munkavállalók (a fent meghatározott értelemben) a vállalkozásnál vagy a helyi egységnél, |
| --- | --- |

—

kisegítő családtagok, ha nem munkavállalók (a fent meghatározott értelemben) a vállalkozásnál vagy a helyi egységnél,

| — | alkalmazott nélküli önállóak, |
| --- | --- |

—

alkalmazott nélküli önállóak,

| — | nem fizetett önkéntes munkát végzők (pl. azok, akik nonprofit intézmények, pl. karitatív szervezetek számára végeznek rendszeresen munkát). |
| --- | --- |

—

nem fizetett önkéntes munkát végzők (pl. azok, akik nonprofit intézmények, pl. karitatív szervezetek számára végeznek rendszeresen munkát).

2.1.   Nem

A két kategóriára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.2.   Életkor

Csak a születési évet kell megadni. Az életkort ez alapján számolják ki a felmérés tárgyéve és a születési év különbségeként.

2.3.   Foglalkozás a tárgyhó idején (ISCO-88 (COM))

A foglalkozást az ISCO-88 (COM) besorolásnak megfelelően, minimum két-, de lehetőleg három számjegyű kóddal kell megadni. A foglalkozás meghatározásakor mindenekelőtt a munkavállaló munkakörének megnevezését és a munkavégzés során elvégzendő legfontosabb feladatait tartalmazó munkaköri leírást kell figyelembe venni.

A gyakornokokat vagy munkaszerződéssel rendelkező diákokat és a képzésben részt vevőket abba a foglalkozáscsoportba kell sorolni, amelyen belül szakmai gyakorlatukat végzik vagy képzési idejüket töltik. A csoportvezetők az általuk felügyelt foglalkozáshoz sorolandók.

A 2.3. kategóriára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.4.   Vezetői vagy felügyeleti beosztás (választható)

Ez a kétértékű („igen”/„nem”) változó adja meg, hogy a munkavállaló betölt-e valamilyen vezetői vagy felügyeleti munkakört. A „vezetői” kifejezés nem azonos a „felügyeleti”-vel, mert nem mindegyik vezető felügyel más munkavállalókat. Továbbá, a „felügyeleti” beosztásban dolgozó munkavállalók nem kizárólag az ISCO-88 (COM) 1. főcsoportjába (törvényhozók, főtisztviselők és vezetők) tartoznak. Felügyeleti feladatokat számos, a 2. főcsoportba (szakemberek) és a 3. főcsoportba (technikusok és szakmai asszisztensek) sorolt munkavállaló is ellát. Felügyeleti beosztás az ISCO-88 (COM) bármely csoportjában, akár a fizikai dolgozók között is előfordulhat.

A vezetői beosztás a vállalkozások vagy intézmények működését szabályozó elvek és az általuk végzett tevékenységek meghatározásához, kialakításához, végrehajtásához, irányításához vagy az ezekkel kapcsolatos tanácsadáshoz kötődik, és gyakran magában foglal felügyeleti feladatköröket is.

Valamely munkavállaló akkor tekinthető felügyeleti beosztásban lévőnek, ha legalább egy (nem szakképzésben részt vevő) személy munkáját felügyeli. Foglalkozási megjelölésük mellett rendszerint szerepel a „csoportvezető” vagy „felügyelő” munkaköri megnevezés/leírás is.

A két kategóriára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.5.   Legmagasabb iskolai végzettség és képzettségi szint (ISCED 97)

Ez a változó a munkavállaló általános, szakmai és felsőfokú tanulmányaira vonatkozó adatokat tartalmazza az Oktatás Nemzetközi Osztályozási Rendszere 1997. évi változata (ISCED 1997) szerint. A „legmagasabb iskolai végzettség” bizonyítvány vagy oklevél megszerzését jelenti valamely képesítést adó képzési formában. Ahol képesítés nem történik, a végzettség a képzési formában való maradéktalan részvételként értelmezendő.

A következő ISCED kategóriákat kell megkülönböztetni:

| | ISCED 0 és 1 (01 kód): | Iskolaelőkészítő oktatás és alapfokú oktatás, vagy az alapfokú oktatás első szakasza |
| --- | --- | --- |

ISCED 0 és 1 (01 kód):

Iskolaelőkészítő oktatás és alapfokú oktatás, vagy az alapfokú oktatás első szakasza

Az ezen a szinten szereplő programokat általában tanegységekre vagy projektekre bontják, hogy a gyermekek szilárd alapokat kapjanak olvasásból, írásból és matematikából, valamint alapszintű ismeretekre tegyenek szert más tárgyakból, pl. történelemből, földrajzból, természettudományokból, társadalomtudományokból, művészetből és zenéből. Ez a képzési szint általában 6 év nappali tagozatos oktatást foglal magában.

| | ISCED 2 (02 kód): | A középiskola alsóbb évfolyamain folyó oktatás, vagy az alapképzés második szakasza |
| --- | --- | --- |

ISCED 2 (02 kód):

A középiskola alsóbb évfolyamain folyó oktatás, vagy az alapképzés második szakasza

A képzésnek ezen a szintjén általában tantárgy-központúbb oktatás folyik több szaktanár bevonásával, gyakran úgy, hogy a szaktanár saját szakterületét érintő tanórákat tart. Ezen a szinten történik az alapvető készségek teljes elsajátítása.

| | ISCED 3 és 4 (03 kód): | A középiskola felsőbb évfolyamain folyó oktatás és a középfokú oktatást követő, de nem felsőfokú oktatás |
| --- | --- | --- |

ISCED 3 és 4 (03 kód):

A középiskola felsőbb évfolyamain folyó oktatás és a középfokú oktatást követő, de nem felsőfokú oktatás

A középfokú oktatás felső szintje (ISCED 3) általában (az ISCED 1 szint kezdésétől számított) 9 év nappali tagozatos előtanulmányt, vagy tárgyi és szakmai gyakorlat együttesét feltételezi.

A középfokú oktatást követő nem felsőfokú oktatás (ISCED 4) az a képzési forma, amely nemzetközi szempontból a középiskola felsőbb évfolyamain folyó és a középiskola utáni oktatás határán foglal helyet, függetlenül attól, hogy nemzeti szinten esetleg egyértelműen az előbbi vagy az utóbbi kategóriába sorolják. Tartalmukat tekintve ezek az oktatási programok nem minősülnek felsőfokú képzésnek. Sokszor nem is jelentősen magasabb szintűek, mint az ISCED 3 szinthez tartozó képzések, de alapvető céljuk az ISCED 3 szintet már teljesített diákok tudásának elmélyítése. Ebbe a típusba sorolhatók például az 5. szintre felkészítő programok azon diákok számára, akik bár teljesítették a 3. szint követelményeit, az 5. szintre mégsem léphetnek, mert korábbi tanulmányaik eltérő tananyagra épültek. Ilyen képzés lehet például főiskolai előkészítő tanfolyam, vagy rövid szakképzés. Ide tartozhatnak a második képzési ciklus programjai is.

| | ISCED 5B (04 kód): | A felsőoktatás első szakasza (nem nyújt magasabb tudományos minősítést) – szakképzés |
| --- | --- | --- |

ISCED 5B (04 kód):

A felsőoktatás első szakasza (nem nyújt magasabb tudományos minősítést) – szakképzés

Az 5A csoporttal ellentétben ezek gyakorlatorientált és szakmaspecifikus programok azok számára, akik bizonyos foglalkozáson vagy szakmán, illetve foglalkozás- vagy szakmacsoporton belül kívánnak gyakorlati készségeket elsajátítani vagy tapasztalatokat szerezni. A program sikeres befejezésekor a résztvevők általában a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő képesítést szereznek.

| | ISCED 5A (05 kód): | A felsőoktatás első szakasza (nem nyújt magasabb tudományos minősítést) – általános képzés |
| --- | --- | --- |

ISCED 5A (05 kód):

A felsőoktatás első szakasza (nem nyújt magasabb tudományos minősítést) – általános képzés

A felsőfokú programok ezen csoportja a 3. és 4. képzési szinthez képest magasabb szintű ismereteket nyújt. Felvételi követelmény az ISCED 3 szintjének, vagy az ennek megfelelő ISCED 4 szintnek a sikeres teljesítése. E programok közvetlenül nem adnak felsőfokú tudományos képesítést. Időtartamuk legalább két év. Az 5A szinthez tartozó képzés nagyrészt elméleti jellegű, és célja a felsőbb tudományos programokba való felvételhez, valamint magas szintű szakképzettséget igénylő foglalkozásokhoz szükséges képesítés biztosítása.

| | ISCED 6 (06 kód): | A felsőoktatás második szakasza (magasabb tudományos minősítést nyújt) |
| --- | --- | --- |

ISCED 6 (06 kód):

A felsőoktatás második szakasza (magasabb tudományos minősítést nyújt)

Ebbe a csoportba az emelt szintű tudományos képesítést biztosító felsőfokú programok tartoznak. A képzés így nem csak a tanórákon való részvételre korlátozódik, hanem magas színvonalú tanulmányokat és saját kutatást is magában foglal. Általában publikálásra alkalmas, saját kutatáson alapuló tudományos munka vagy disszertáció zárja, amely jelentősen hozzájárul a tudomány fejlődéséhez.

A 2.5. előbb felsorolt kategóriáira vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.6.   A vállalkozásnál munkaviszonyban eltöltött idő hossza

A tárgyhónapig munkaviszonyban eltöltött időn a jelenlegi munkáltatónál ledolgozott teljes évek számát kell érteni. A tárgyhónap bármely napja használható referenciadátumként (pl. október 1. vagy október 31.). A vállalkozásnál munkaviszonyban eltöltött időt a belépés napjától kell számítani. Ez jelentheti a vállalkozás valamely másik helyi egységéhez való belépést is. A munkahelytől távol töltött idő nem kerül levonásra. Vállalkozások egyesülése vagy tulajdonosváltás esetén a munkaviszonyban eltöltött időt a vállalkozás nyilvántartásának megfelelően kell tekintetbe venni.

A 2.6. változó idősávjait és az ezekre vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.7.   Szerződés szerinti munkaidő (teljes vagy részmunkaidő)

Teljes munkaidőben dolgozik a munkavállaló, ha az adott helyi egységben szokásos vagy a kollektív szerződésben rögzített munkaidő-beosztás alapján dolgozik, még abban az esetben is, ha munkaszerződése 1 évnél rövidebb időszakra szól. Részmunkaidőben dolgozik a munkavállaló, ha munkaideje a teljes munkaidőben dolgozó munkavállalók rendes munkaidejénél rövidebb.

A 2.7. változó két kategóriájára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.7.1.   Munkaidőhányad a szokásos teljes munkaidő arányában

Teljes munkaidőben foglalkoztatottak esetében ennek értéke mindig 100 %. Részmunkaidős munkavállalók esetén a szerződés szerint ledolgozott munkaidőt a helyi egységben szokásos teljes munkaidő százalékos arányában kell megadni (a részmunkaidős foglalkoztatott munkakörének megfelelő munkakörrel összehasonlítva).

2.8.   A munkaszerződés típusa

A munkaszerződések típusával kapcsolatban a következő adatokra van szükség:

| — | határozatlan időre szóló munkaszerződés, |
| --- | --- |

—

határozatlan időre szóló munkaszerződés,

| — | ideiglenes/határozott időre szóló munkaszerződés (a képzésben részt vevők nélkül, ideértve a díjazásban részesülő gyakornokokat és diákokat), |
| --- | --- |

—

ideiglenes/határozott időre szóló munkaszerződés (a képzésben részt vevők nélkül, ideértve a díjazásban részesülő gyakornokokat és diákokat),

| — | képzésben részt vevővel kötött szerződés. |
| --- | --- |

—

képzésben részt vevővel kötött szerződés.

A határozatlan időre szóló munkaszerződés olyan megállapodás a munkaadó és a munkavállaló között, amelynek tartamát előzőleg nem határozták meg.

A munkaszerződés akkor tekintendő ideiglenesnek vagy határozott időtartamúnak, ha a munkaadó és munkavállaló úgy állapodott meg, hogy a szerződés tartamát bizonyos feltételekhez, pl. időponthoz, a munka elvégzésének időpontjához, egy bizonyos feladat teljesítéséhez, vagy egy rövid ideig távollevő, helyettesített munkatárs visszatéréséhez köti. Ebbe a kategóriába sorolandók a munkájukért díjazásban részesülő gyakornokok és diákok is.

A szakképzésben részt vevőkkel kötött szerződés a munkaadó és képzésben részt vevő között létrejött, határozott időre szóló szerződés. A szerződés célja, hogy a gyakornok számára lehetővé tegye gyakorlati tapasztalat megszerzését valamely szakterület vonatkozásában.

A 2.8. változó három kategóriájára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

2.9.   Állampolgárság (választható)

Az állampolgárság a személy valamely államhoz való jogi hovatartozása, állampolgár pedig az a személy, aki születés, vagy honosítás folytán rendelkezik ezzel a joggal, akár nyilatkozat, opció, házasság, vagy egyéb eredményeként.

A személyek az alábbi kategóriák egyikébe sorolandók:

| — | rezidens állampolgár, |
| --- | --- |

—

rezidens állampolgár,

| — | rezidens külföldi állampolgár, |
| --- | --- |

—

rezidens külföldi állampolgár,

| — | másik országból ingázó. |
| --- | --- |

—

másik országból ingázó.

A 2.9. változó három kategóriájára vonatkozó adatátadási kódokat az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

3.   A mintában szereplő egyes munkavállalók által ledolgozott munkaidőre vonatkozó információ

Az alábbi munkaidővel kapcsolatos változók a fizetett munkaórák számának meghatározásához használatosak. Utóbbi a következőket foglalja magába:

| — | a tárgyidőszakban díjazás ellenében ledolgozott rendes munkaidő és túlóra, |
| --- | --- |

—

a tárgyidőszakban díjazás ellenében ledolgozott rendes munkaidő és túlóra,

| — | csökkentett díjazás ellenében ledolgozott munkaórák, abban az esetben is, ha a különbséget a munkáltató társadalombiztosítási alapokból történő kifizetéssel kiegyenlítette, |
| --- | --- |

—

csökkentett díjazás ellenében ledolgozott munkaórák, abban az esetben is, ha a különbséget a munkáltató társadalombiztosítási alapokból történő kifizetéssel kiegyenlítette,

| — | fizetett távollét a tárgyidőszakban (rendes szabadság, betegszabadság, munkaszüneti napok és egyéb fizetett távollét, ideértve az orvosi vizsgálat, szülés, házasságkötés, temetés, költözés stb. miatti távollét). |
| --- | --- |

—

fizetett távollét a tárgyidőszakban (rendes szabadság, betegszabadság, munkaszüneti napok és egyéb fizetett távollét, ideértve az orvosi vizsgálat, szülés, házasságkötés, temetés, költözés stb. miatti távollét).

3.1.   A bruttó éves kereset alapjául szolgáló hetek száma

A 3.1. változó az év során ténylegesen kifizetett munkaidőre vonatkozik és összhangban kell lennie a tényleges bruttó évi keresettel (4.1. változó). Az adatot a tényleges bruttó évi kereset, valamint az éves prémiumok és hozzájárulások bruttósításához használják abban az esetben, ha a munkavállaló a teljes évnél, azaz 52 hétnél rövidebb ideig dolgozott.

A részmunkaidős munkavállalók ugyanúgy kezelendők, mint a teljes munkaidőben dolgozók, függetlenül a ledolgozott munkaórák számától. Ha a részmunkaidős munkavállaló egész évben kapott fizetést, 52 hetet kell feltüntetni. Ha a részmunkaidős munkavállaló hat hónapban kapott fizetést, 26 hetet kell feltüntetni.

3.2.   A tárgyhónapban ténylegesen kifizetett órák száma

Itt a tárgyhónapban ténylegesen kifizetett munkaórák számát kell megadni, nem pedig a rendes havi munkaóra-számot. A ténylegesen kifizetett munkaórák száma tartalmazza a hónap során a munkáltató által kifizetett, ledolgozott rendes munkaórák és túlórák számát. A le nem dolgozott, de kifizetett órák „kifizetett óráknak” számítanak (pl. rendes szabadság, munkaszüneti napok, fizetett betegszabadság, fizetett szakmai képzés, fizetett rendkívüli távollét stb.).

A 3.2. változónak összhangban kell lennie a tárgyhavi bruttó keresettel (4.2. változó). Ez azt is jelenti, hogy a munkától távol töltött és a munkáltató által csökkentett összeggel díjazott idő nem számít ide.

Amennyiben a munkavállaló kifizetett óráit ki nem fizetett távollét módosítja, akkor az előbbi kiigazítandó oly módon, hogy teljes hónapra szóló kifizetett óraadat álljon rendelkezésre. Például, ha a munkavállaló a tárgyhó 20 %-át ki nem fizetett távollétben töltötte, akkor a 3.2. változót fel kell szorozni az 1,25-ös korrekciós tényezővel.

3.2.1.   A tárgyhónapban kifizetett túlórák száma

A túlóra a rendes vagy a megállapodásban szereplő havi munkaidőn felül ledolgozott óra. Ha például a rendes bér 1,5-szeresét fizetik ki túlórapénzként, akkor 4 óra túlmunkára 4-et és nem 6-ot kell feltüntetni. Csak a túlmunka díjáról szóló 4.2.1. pont alatt nyilvántartott túlórák tartoznak ide. Ennek megfelelően a 3.2.1. változónak összhangban kell lennie a túlmunka tárgyhavi díjával (4.2.1. változó). Nem számít túlórának az utazással töltött idő, valamint a ki nem fizetett munkáért járó szabadidő.

A 3.2. változóra vonatkozó kiigazítási művelet vonatkozik a 3.2.1. változóra is, hiszen ez a 3.2. egyik összetevője. Például, ha a munkavállaló a tárgyhó 20 %-át ki nem fizetett távollétben töltötte, akkor a 3.2.1. változót fel kell szorozni az 1,25-ös korrekciós tényezővel.

3.3.   Az éves szabadság

A munkavállaló éves fizetett szabadnapjainak számát kell megadni, a betegszabadság és munkaszüneti napok kivételével. A rendes éves fizetett szabadnapok számát tartalmazza, az életkor, a teljesítmény, különleges megbízás, a szolgálatban eltöltött évek és más hasonló körülmény után járó pótnapok számával együtt.

A tapasztalatok azt mutatják, hogy számos munkaadó nem képes megállapítani a munkavállaló által az év során ténylegesen kivett szabadnapok számát. Ezért a 3.3. változó az éves rendes szabadnapokkal kapcsolatos jogosultságra vonatkozik, amely az év során ténylegesen kivett szabadnapok számának helyettesítőjeként szolgál.

Nem számít szabadságnak:

| — | a betegszabadság, |
| --- | --- |

—

a betegszabadság,

| — | a tanulmányi szabadság, |
| --- | --- |

—

a tanulmányi szabadság,

| — | a családi okokból kivett, fizetett pótszabadnap, |
| --- | --- |

—

a családi okokból kivett, fizetett pótszabadnap,

| — | a csökkentett munkaidőről szóló megállapodás alapján járó pótszabadság. |
| --- | --- |

—

a csökkentett munkaidőről szóló megállapodás alapján járó pótszabadság.

Az összehasonlítás megkönnyítése végett minden szabadságos hét öt napnak számít. A szombatot és a vasárnapot nem kell feltüntetni. Például, ha a teljes munkaidőben dolgozó munkavállaló évi 5 heti szabadságra jogosult, ez 25 napnak felel meg.

Ezzel szemben egy, a teljes munkaidő 60 %-ában dolgozó részmunkaidős esetén (2.7.1. változó) 5 hét szabadság csupán 15 „teljes” munkanapnyi szabadságra való jogosultságnak felel meg.

3.4.   Egyéb éves fizetett távollét (választható)

Ezt a változót ugyancsak napokban kell kifejezni. Ide tartozik például:

| — | az év során ténylegesen kivett, fizetett betegszabadság, |
| --- | --- |

—

az év során ténylegesen kivett, fizetett betegszabadság,

| — | a családi okokból kivett és fizetett pótszabadnap, |
| --- | --- |

—

a családi okokból kivett és fizetett pótszabadnap,

| — | munkaszüneti napok. |
| --- | --- |

—

munkaszüneti napok.

Nem tartozik ide az olyan fizetett távollét, amely a ténylegesen munkával töltött idővel egyenértékűnek számít, például a szakmai képzés ideje.

4.   A mintában szereplő egyes munkavállalók keresetére vonatkozó információ

Az évi és havi kereseti adatokra, valamint az órabéradatokra vonatkozó változók meghatározásához olyan munkavállalókat kell kiválasztani, akik a tárgyhó során ténylegesen javadalmazásban részesültek. A minta nem tartalmazhat olyan munkavállalókat, akik a tárgyhó során nem részesültek javadalmazásban.

Továbbá, a munkavállaló akkor sem vehető fel a mintába, ha tárgyhavi bruttó keresetére (4.2. változó) ki nem fizetett távollét hat (betegség, anyaság, tanulmányi szabadság stb.), és nincs mód a teljes havi kereset kielégítő becslésére a tárgyhavi bruttó kereset megfelelő kiigazítására révén.

A munkavállalók esetében használt súly (5.2. változó) kizárólag azokra a munkavállalókra vonatkozhat, akikkel kapcsolatban rendelkezésre állt megbízható becslés a bruttó havi kereset kiszámítására.

4.1.   Tárgyévi bruttó kereset

A bruttó éves kereset tartalma a tárgyév során készpénzben és természetben fizetett díjazás, az adó és társadalombiztosítási járulékok levonása előtt.

Az éves és a havi kereset közötti legfontosabb különbség, hogy az éves kereset nem csupán a minden bérelszámoláskor fizetett közvetlen díjazás, prémiumok és juttatások összegét tartalmazza. Ezért az éves kereset rendszerint meghaladja azt az összeget, amelyet a „rendszeres havi járandóságcsomag” 12-vel való felszorzásával kapnánk.

A „rendszeres havi járandóságcsomag” tartalmazza a minden bérelszámoláskor kifizetett prémiumokat és juttatásokat, akkor is, ha e „rendszeres” tételek összege változó; nem tartalmazza viszont azokat a prémiumokat és juttatásokat, amelyeket nem folyósítanak minden bérfizetéskor. A havi kereset nem tartalmazza a természetbeni juttatásokat sem. Ezzel szemben, az éves keresetnek részét képezi minden „nem rendszeres kifizetés”, azaz a nem minden bérelszámoláskor folyósított kifizetések (4.1.1. változó), valamint a természetbeni juttatások (4.1.2. változó).

A 4.1. változót azokra a munkavállalókra kell megadni, akikkel kapcsolatban rendelkezésre áll a bruttó havi kereset értéke (4.2. változó); ez azt is jelenti, hogy azokra a munkavállalókra, akiknek bruttó havi keresete nem becsülhető, nem adható meg a 4.1. változó. Ezek a munkavállalók nem vehetők fel a mintába.

Nem kizáró ok, hogy a munkavállaló keresete nem mindig a teljes évre vonatkozik. Lehetnek olyan munkavállalók, akikre fizetés nélküli távollét hosszabb-rövidebb időszaka vonatkozik, vagy akik az év során léptek be a vállalkozáshoz, vagy léptek ki onnan. A lényeg a tényleges bruttó tárgyévi kereset megadása. Ha a 3.1. változó (a bruttó éves kereset alapjául szolgáló, a tárgyévben ledolgozott hetek száma) kevesebb 52 hétnél, akkor a 4.1. változót és összetevőit a 3.1. változó segítségével évesíteni kell.

4.1.1.   Nem minden bérfizetéskor fizetett prémiumok és juttatások évi összege

Ez a változó tartalmazza a nem minden bérfizetéskor folyósított tételeket, úgymint:

| — | 13. vagy 14. havi fizetés, |
| --- | --- |

—

13. vagy 14. havi fizetés,

| — | ünnepnapi prémiumok, |
| --- | --- |

—

ünnepnapi prémiumok,

| — | negyedéves vagy éves vállalati jutalmak, |
| --- | --- |

—

negyedéves vagy éves vállalati jutalmak,

| — | célprémiumok, kiváló dolgozói elismerések, új munkavállalóknak nyújtott ösztönzők, |
| --- | --- |

—

célprémiumok, kiváló dolgozói elismerések, új munkavállalóknak nyújtott ösztönzők,

| — | végkielégítés, nyugdíjba vonuláskor fizetett prémium, |
| --- | --- |

—

végkielégítés, nyugdíjba vonuláskor fizetett prémium,

| — | hátralékfizetések. |
| --- | --- |

—

hátralékfizetések.

4.1.2.   Az év során kapott természetbeni juttatások (választható)

Ez a változó tartalmazza a vállalkozás vagy a helyi egység által a tárgyév során a munkavállalók rendelkezésére bocsátott javak és szolgáltatások értékének becslését. Ide tartozik a rendelkezésre bocsátott vállalati termék, lakástámogatás, a cégautó, a részvényopció és a részvényvásárlási program. Az adatok helyettesítőjeként használható a személyi jövedelemadó bevallásból származó, a természetbeni bérekre és keresetekre vonatkozó információ.

Amennyiben a 3.1. változó értéke kisebb, mint 52 hét, a 4.1.2. változót nem kell kiigazítani.

4.2.   Tárgyhavi bruttó kereset

A változó tartalma a tárgyhó során készpénzben fizetett díjazás, az adó és társadalombiztosítási járulékok levonása előtt. A 4.2. változónak összhangban kell lennie a tárgyhónapban kifizetett órák számával (3.2. változó).

A változó az alábbi tételeket tartalmazza:

| — | a tárgyidőszakra vonatkozó kifizetések (függetlenül a kifizetés időpontjától), a túlmunka díjával, műszakpótlékkal, jutalmakkal és jutalékkal stb. együtt, |
| --- | --- |

—

a tárgyidőszakra vonatkozó kifizetések (függetlenül a kifizetés időpontjától), a túlmunka díjával, műszakpótlékkal, jutalmakkal és jutalékkal stb. együtt,

| — | túlóradíj, csoportpótlék, éjszakai és hétvégi munka után járó pótlék, jutalékok stb., |
| --- | --- |

—

túlóradíj, csoportpótlék, éjszakai és hétvégi munka után járó pótlék, jutalékok stb.,

| — | minden bérelszámoláskor rendszeresen folyósított prémiumok és juttatások, változó havi összegek esetében is, |
| --- | --- |

—

minden bérelszámoláskor rendszeresen folyósított prémiumok és juttatások, változó havi összegek esetében is,

| — | teljes egészében a munkáltató által fizetett távolléti díj és a munkatevékenység ideiglenes szüneteltetésének idejére fizetett díj, |
| --- | --- |

—

teljes egészében a munkáltató által fizetett távolléti díj és a munkatevékenység ideiglenes szüneteltetésének idejére fizetett díj,

| — | családi támogatások és más, kollektív szerződésben meghatározott vagy külön megállapodás alapján járó, készpénzben fizetett juttatások, |
| --- | --- |

—

családi támogatások és más, kollektív szerződésben meghatározott vagy külön megállapodás alapján járó, készpénzben fizetett juttatások,

| — | a munkavállalói megtakarítási alapokba befizetett összeg. |
| --- | --- |

—

a munkavállalói megtakarítási alapokba befizetett összeg.

Nem tartoznak ide a következők:

| — | a tárgyidőszakban kifizetett, de más időszakra vonatkozó bérek, pl. hátralékok, előlegek, betegségszabadságra vagy rendes szabadságra járó összegek, |
| --- | --- |

—

a tárgyidőszakban kifizetett, de más időszakra vonatkozó bérek, pl. hátralékok, előlegek, betegségszabadságra vagy rendes szabadságra járó összegek,

| — | nem rendszeresített rendkívüli prémiumok és pénzjutalmak, |
| --- | --- |

—

nem rendszeresített rendkívüli prémiumok és pénzjutalmak,

| — | a munkáltató által fizetett csökkentett összegű távolléti díj, |
| --- | --- |

—

a munkáltató által fizetett csökkentett összegű távolléti díj,

| — | a törvényben meghatározott családi támogatások összege, |
| --- | --- |

—

a törvényben meghatározott családi támogatások összege,

| — | munkaruhára vagy szerszámra fordítandó összegek, |
| --- | --- |

—

munkaruhára vagy szerszámra fordítandó összegek,

| — | utazási és megélhetési költségtérítés, valamint a munkavégzés során felmerülő költségek visszatérítése, |
| --- | --- |

—

utazási és megélhetési költségtérítés, valamint a munkavégzés során felmerülő költségek visszatérítése,

| — | természetbeni juttatások. |
| --- | --- |

—

természetbeni juttatások.

Amennyiben a munkavállaló tárgyhavi bruttó keresetére ki nem fizetett távollét hat (betegség, anyaság, tanulmányi szabadság stb. miatt, vagy egyszerűen abból kifolyólag, hogy az illető a tárgyhó során lépett be a vállalkozáshoz, vagy lépett ki onnan), akkor a teljes havi keresetet megfelelő becsléssel kell megadni. Amennyiben ez nem lehetséges, akkor a munkavállalót ki kell zárni a mintából.

4.2.1.   A túlmunka díja

A túlóráért fizetett túlmunka díjának összege. Nem csak a rendes órabéren felül fizetett pótlék összegét, hanem a teljes túlórabért kell számításba venni. A 4.2.1. változónak összhangban kell lennie a 3.2.1. változóval (tárgyhónapban kifizetett túlórák száma).

4.2.2.   Műszakpótlék

A többműszakos, éjszaka vagy hétvégén végzett munkáért járó kifizetéseket tartalmazza, ha ezek nem számítanak túlmunkának. Csak a rendes béren felül kifizetett többletelemet kell számításba venni, nem pedig az elvégzett munkáért fizetett teljes díjazást.

4.2.3.   A munkáltató által a munkavállaló nevében befizetett kötelező társadalombiztosítási járulékok és adók (választható)

A változó tartalma a tárgyhónapban a munkáltató által a munkavállaló nevében az államnak folyósított kötelező társadalombiztosítási járulékok és adók teljes összege. Az adat felvételére a nettó havi kereset kiszámítása miatt van szükség (lásd az I. melléklet végén lévő, „A keresetszerkezeti felmérés (SES) kereseti változói” című ábrát).

Amennyiben a munkavállaló havi keresetét ki nem fizetett távollét módosítja, akkor a 4.2.3. változó (valamint összetevői, azaz a 4.2.3.1. és a 4.2.3.2. változó) kiigazítandó oly módon, hogy a teljes hónapra vonatkozó levonást illető becslés álljon rendelkezésre.

4.2.3.1.   Kötelező társadalombiztosítási járulékok (választható)

A munkáltató által visszatartott, a kollektív szerződésben vagy törvényben meghatározott munkavállalói társadalombiztosítási járulék összege.

4.2.3.2.   Adók (választható)

A munkáltató által a tárgyhó során visszatartott, a munkavállaló nevében az adóhatóságnak folyósított adó összege.

4.3.   Tárgyhavi bruttó átlagórabér

A változó tartalma a tárgyhó során a munkavállaló számára kifizetett bruttó átlagos órabér. A változó értékének összhangban kell lennie a tárgyhavi bruttó kereset (4.2. változó) és a tárgyhónapban kifizetett órák száma (3.2. változó) hányadosaként számolt bruttó átlagórabérrel.

5.   Súlyok

A keresetszerkezeti felméréshez kötődő adatgyűjtés során rendszerint kétlépcsős mintavételre kerül sor. Ebben az esetben a helyi egységek teljes sokaságát először egymást át nem fedő alsokaságokra (rétegekre) bontják, és minden egyes rétegre kiválasztják a helyi egységek egy-egy mintáját. Ezt követően minden egyes helyi egységre meghatározzák a munkavállalók egy-egy mintáját.

Az 5.1. pontban megjelölt súly segítségével a mintába kiválasztott helyi egységekből származó adatokból következtetések vonhatók le az adott réteghez tartozó helyi egységek teljes sokaságára vonatkozóan. Hasonlóképpen, az 5.2. pontban megjelölt súly lehetővé teszi, hogy a mintában szereplő munkavállalókra vonatkozó adatokból az adott réteghez tartozó munkavállalók teljes sokaságára vonjunk le következtetéseket.

Általában véve, azokban az esetekben, amikor valamely egyedi vállalkozásra vagy munkavállalóra vonatkozó adatok érvénytelenítésre kerülnek (függetlenül ennek okától) vagy nem állnak rendelkezésre, a súlyokat valamely megfelelő módszer – például kalibrálás – alapján újra kell számolni a helyi egységekre és a munkavállalókra vonatkozó eredeti súlyok módosítása érdekében.

5.1.   Súly a helyi egységek esetében

A helyi egységekre vonatkozó 5.1. súlyt minden egyes rétegre ki kell számítani. A súly azt mutatja meg, hogy a mintában szereplő egy helyi egység a réteg hány helyi egységét reprezentálja. Következésképpen, az 5.1. súly (legalábbis a helyi egységek bármely módszerrel történő újrasúlyozását megelőzően) az az együttható, amellyel a mintában szereplő helyi egységek számát beszorozva az adott réteg teljes sokaságára vonatkozó becslést kaphatunk.

Azokban az esetekben, amikor valamely helyi egység kikerül a mintából (a válaszadás elmulasztása, lefedettségi hiba, utólagos rétegzés stb. következtében), az 5.1. súlyt újra kell számolni a helyi egységek kizárására tekintettel.

5.2.   Súly a munkavállalók esetében

A munkavállalókra vonatkozó súlyt a mintában szereplő valamennyi helyi egységre ki kell számítani. Az 5.2. változó (legalábbis a munkavállalók bármely módszerrel történő újrasúlyozását megelőzően) az az együttható, amellyel a mintában szereplő munkavállalók számát beszorozva az adott réteg teljes sokaságára vonatkozó becslést kaphatunk.

A helyi egységből kiválasztott mintában szereplő munkavállalók számának meg kell egyeznie a tárgyhónapban teljes havi díjazásban részesülő munkavállalók számával. Azokban az esetekben, amikor a tárgyhónapban fizetetlen távolléte(ke)t regisztráló egyes munkavállalók kikerülnek a mintából, az 5.2. együtthatót újra kell számolni tekintettel e munkavállalók kizárására.

---

(1)  HL L 76., 1993.3.30., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított rendelet.

(2)  A NACE Rev. 1.1. szerinti L nemzetgazdasági ág lefedése nem kötelező. Ugyancsak nem kötelező a 10 főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozások lefedése.

(3)  A NACE Rev. 1.1. szerinti L nemzetgazdasági ág lefedése nem kötelező. Ugyancsak nem kötelező a 10 főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozások lefedése.

(4)  A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a munkaközvetítő iroda által foglalkoztatott személyek munkaóráit a munkaközvetítő irodák NACE kategóriájában (NACE Rev. 1.1. 74.50), nem pedig a ténylegesen munkát adó vállalkozás NACE kategóriájában kell számon tartani.

(5)  A bedolgozó az a személy, aki előzetes megegyezés, vagy szerződés alapján úgy végez munkát egy bizonyos vállalkozás részére, illetve úgy lát el egy adott vállalkozást bizonyos mennyiségű termékkel vagy szolgáltatással, hogy munkahelye nem azon vállalkozáson belül található (Nemzeti és regionális számlák európai rendszere, ESA 95: 11.13(g)).

---

III. MELLÉKLET

AZ EREDMÉNYEK TOVÁBBÍTÁSA

Az egyes helyi egységekre és az egyes munkavállalókra vonatkozó adatokat két csoportra osztva kell megadni:

| A | : | helyi egységekre vonatkozó adatok |
| --- | --- | --- |
| B | : | a munkavállalókra vonatkozó adatok |

A

:

helyi egységekre vonatkozó adatok

B

:

a munkavállalókra vonatkozó adatok

A munkavállalók adatait olyan kód segítségével kell a helyi egység adataihoz kapcsolni, amely nem teszi lehetővé a vállalkozás beazonosítását. Ez lehet számkód vagy egy már létező egyéb kód, feltéve hogy azonos kód használatos a helyi egységek és a munkavállalók adatai esetében. Az azonosítást megkönnyítendő, a munkavállalókat is kóddal kell jelezni, megakadályozva egyúttal az egyes személyek azonosítását.

Változók

Az A és B adatcsoport minden tételét hiánytalanul meg kell adni. Minden tételt, így a nem kötelező, választható változókat is (lásd alább) megjelöléssel kell ellátni. A mezőket nem lehet üresen hagyni.

Kötelező változók

Az egyedi adatokra vonatkozó minden kötelező változót hiánytalanul meg kell adni, másként a súlyok nem lesznek megfelelőek minden változóra.

Nem kötelező változók

Ezeket szigorúan az alábbi szabályok szerint kell kódolni:

| | Ha a választható változó adatai rendelkezésre állnak, azokat lehetőség szerint minden megfigyelési egységre vagy munkavállalóra meg kell adni (hasonlóan a kötelező változókhoz). |
| --- | --- |

Ha a választható változó adatai rendelkezésre állnak, azokat lehetőség szerint minden megfigyelési egységre vagy munkavállalóra meg kell adni (hasonlóan a kötelező változókhoz).

| | Ha valamely választható változó adatai nem állnak rendelkezésre, akkor ezt alfanumerikus változó esetén az OPT kóddal, numerikus változók esetén pedig a 99999999 kóddal kell jelezni (a kilencesek száma megfelel a mező hosszának). |
| --- | --- |

Ha valamely választható változó adatai nem állnak rendelkezésre, akkor ezt alfanumerikus változó esetén az OPT kóddal, numerikus változók esetén pedig a 99999999 kóddal kell jelezni (a kilencesek száma megfelel a mező hosszának).

Zéró érték

A „0” számjegy kizárólag ott használható, ahol az érték ténylegesen is felveheti a nulla értéket (pl. ha a munkavállalónak nem volt az adott hónapban túlórája).

A SES változók kategóriái

Az I. mellékletben felsorolt SES változók minőségi vagy mennyiségi változók. A helyi egységekre és a munkavállalók személyi adataira vonatkozó változók legtöbbje minőségi változó. Ezek a SES változók meghatározott, korlátozott számú kategóriákba sorolhatók.

A mennyiségi SES változók számossági változók (munkavállalók, órák, napok, hetek száma) vagy a keresetre vonatkozó változók.

A minőségi SES változók kategóriáit, valamint a mennyiségi SES változók sávjait az Eurostat végrehajtási utasításban rögzíti.

Az A és B adatcsoport tartalma

Az A és B adatcsoporthoz tartozó változók tartalma és sorrendje, valamint a használandó kódok külön dokumentumokban kerülnek megállapításra.

A nyilvántartásokban egyetlen változóhoz egy mező rendelhető. A számértékes változókat teljes, abszolút alakjukban kell megadni (azaz nem tizedesekben, vagy tízes, százas, ezres, milliós stb. egységekben). A pontosság érdekében a 4.3., 5.1. és 5.2. változókat két tizedesjegy értékig kell megadni.

E szabály alól egyetlen számértékes változó tér el. A szokásos teljes munkaidő arányában vett munkaidőhányadot (2.7.1. változó) százalékos értékben kell kifejezni, és ugyancsak két tizedes pontossággal kell megadni (pl. 43,27).

A pénzben kifejezett értékre vonatkozó változókat (órabér, havi és éves kereset, prémium, adók, társadalombiztosítási járulékok, természetbeni juttatások) az adott ország nemzeti valutájában kell megadni.

Az adatok továbbítása

Az e rendeletben előírt adatokat és metaadatokat a tagállamok elektronikus formátumban, az Eurostat által javasolt szabványos adattovábbítási formában továbbítják a Bizottsághoz (az Eurostathoz). Az Eurostat rendelkezésre bocsátja a jóváhagyott szabvány(ok)ra vonatkozó részletes dokumentációt, és iránymutatást ad arra vonatkozóan, hogyan kell a szabvány(oka)t e rendelet követelményeinek megfelelően alkalmazni.

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/47

---

A BIZOTTSÁG 1739/2005/EK RENDELETE

(2005. október 21.)

cirkuszi állatok tagállamok közötti mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelmények meghatározásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének 1. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 23. cikkére,

mivel:

| (1) | Helyénvaló speciális állat-egészségügyi követelményeknek a 92/65/EGK irányelvvel összhangban történő meghatározása cirkuszi állatok mozgására vonatkozóan, az állatok szállításának az említett irányelv II. fejezetében található általános szabályaitól való eltéréssel. Az ebben a rendeletben felsorakoztatott intézkedések vándorkiállításokra, vásárokra és állatbemutatókra vonatkoznak, hatályuk nem terjed ki a 92/65/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése c) pontjában említett állandó létesítményekre. |
| --- | --- |

(1)

Helyénvaló speciális állat-egészségügyi követelményeknek a 92/65/EGK irányelvvel összhangban történő meghatározása cirkuszi állatok mozgására vonatkozóan, az állatok szállításának az említett irányelv II. fejezetében található általános szabályaitól való eltéréssel. Az ebben a rendeletben felsorakoztatott intézkedések vándorkiállításokra, vásárokra és állatbemutatókra vonatkoznak, hatályuk nem terjed ki a 92/65/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése c) pontjában említett állandó létesítményekre.

| (2) | Az illetékes hatóságoknak állat-egészségügyi célból rendelkezniük kell bizonyos információkkal a cirkuszokról, illetve azokról az állatbemutatókról, amelyeknek résztvevői között cirkuszi állatok is vannak, különös tekintettel a tagállamok közötti mozgás vonatkozásában. Következésképpen célszerű előírni, hogy az efféle cirkuszok és állatbemutatók kerüljenek nyilvántartásba egy tagállamban, valamint hogy az útvonaluk kerüljön rögzítésre. |
| --- | --- |

(2)

Az illetékes hatóságoknak állat-egészségügyi célból rendelkezniük kell bizonyos információkkal a cirkuszokról, illetve azokról az állatbemutatókról, amelyeknek résztvevői között cirkuszi állatok is vannak, különös tekintettel a tagállamok közötti mozgás vonatkozásában. Következésképpen célszerű előírni, hogy az efféle cirkuszok és állatbemutatók kerüljenek nyilvántartásba egy tagállamban, valamint hogy az útvonaluk kerüljön rögzítésre.

| (3) | A cirkuszok és vásárok előadásai gyakran zajlanak származási tagállamukon kívül. Így számukra lehetőséget kellene nyújtani arra, hogy abban a tagállamban kerüljenek nyilvántartásba, amelyben állandó tartózkodási hellyel rendelkeznek, vagy amelyben találhatók, akkor is, ha ez nem azonos a származási tagállamukkal. |
| --- | --- |

(3)

A cirkuszok és vásárok előadásai gyakran zajlanak származási tagállamukon kívül. Így számukra lehetőséget kellene nyújtani arra, hogy abban a tagállamban kerüljenek nyilvántartásba, amelyben állandó tartózkodási hellyel rendelkeznek, vagy amelyben találhatók, akkor is, ha ez nem azonos a származási tagállamukkal.

| (4) | Az állatbemutatók egy vagy korlátozott számú, elsősorban nyilvános bemutató vagy szórakoztatás céljából tartott állattal rendelkeznek; a vezetőségük vagy a tulajdonosuk független is lehet. Az állatbemutatók származási tagállamukon kívül is tarthatnak előadásokat, például akkor, ha egy cirkusz részét képezik, vagy ha önállóan folytatnak szórakoztató tevékenységet, illetve filmforgatáson vesznek részt. Így e rendelet hatályát célszerű kiterjeszteni az állatbemutatókra is. |
| --- | --- |

(4)

Az állatbemutatók egy vagy korlátozott számú, elsősorban nyilvános bemutató vagy szórakoztatás céljából tartott állattal rendelkeznek; a vezetőségük vagy a tulajdonosuk független is lehet. Az állatbemutatók származási tagállamukon kívül is tarthatnak előadásokat, például akkor, ha egy cirkusz részét képezik, vagy ha önállóan folytatnak szórakoztató tevékenységet, illetve filmforgatáson vesznek részt. Így e rendelet hatályát célszerű kiterjeszteni az állatbemutatókra is.

| (5) | Az az állat-egészségügyi kockázat, amely egy cirkusz vagy állatbemutató miatt merül fel, közvetett kapcsolatban áll azzal, hogy a cirkuszhoz vagy állatbemutatóhoz tartozó állatok milyen faj egyedei. Következésképpen a cirkuszok vagy állatbemutatók működtetőit olyan nyilvántartás vezetésére kell kötelezni, amelyben az állataikról szóló lényeges információkat rögzítik. |
| --- | --- |

(5)

Az az állat-egészségügyi kockázat, amely egy cirkusz vagy állatbemutató miatt merül fel, közvetett kapcsolatban áll azzal, hogy a cirkuszhoz vagy állatbemutatóhoz tartozó állatok milyen faj egyedei. Következésképpen a cirkuszok vagy állatbemutatók működtetőit olyan nyilvántartás vezetésére kell kötelezni, amelyben az állataikról szóló lényeges információkat rögzítik.

| (6) | Szükség van a cirkuszi állatok állat-egészségügyi állapota ellenőrzésének megkönnyítésére. Figyelembe véve a cirkuszi állatok Közösségen belüli mozgásának különböző módjait, helyénvaló a cirkuszi állatokat olyan útlevelekkel ellátni, amelyek minden lényeges állat-egészségügyi információt tartalmaznak, beleértve a hatósági vizsgálatok és a vakcinázás részleteit is. |
| --- | --- |

(6)

Szükség van a cirkuszi állatok állat-egészségügyi állapota ellenőrzésének megkönnyítésére. Figyelembe véve a cirkuszi állatok Közösségen belüli mozgásának különböző módjait, helyénvaló a cirkuszi állatokat olyan útlevelekkel ellátni, amelyek minden lényeges állat-egészségügyi információt tartalmaznak, beleértve a hatósági vizsgálatok és a vakcinázás részleteit is.

| (7) | A cirkuszi állatokra vonatkozó állat-egészségügyi szabályok alapjául a gazdaságokban tartott háziállatok Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályokéval – beleértve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvet (2) és a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelvet (3)– azonos alapelvek szolgálhatnak. Ezeket a szabályokat azonban a releváns (cirkuszokban vagy vásárokban tartott, a 90/425/EGK tanácsi irányelv (4) 2. cikke (7) bekezdése meghatározásának megfelelő hatósági állatorvos megfelelő tanúsítványával rendelkező) állatfajokkal kapcsolatban felmerülő sajátos problémákhoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(7)

A cirkuszi állatokra vonatkozó állat-egészségügyi szabályok alapjául a gazdaságokban tartott háziállatok Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályokéval – beleértve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvet (2) és a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelvet (3)– azonos alapelvek szolgálhatnak. Ezeket a szabályokat azonban a releváns (cirkuszokban vagy vásárokban tartott, a 90/425/EGK tanácsi irányelv (4) 2. cikke (7) bekezdése meghatározásának megfelelő hatósági állatorvos megfelelő tanúsítványával rendelkező) állatfajokkal kapcsolatban felmerülő sajátos problémákhoz kell igazítani.

| (8) | Macskák, kutyák és vadászgörények Közösségen belüli mozgása vonatkozásában a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), lovak vonatkozásában pedig a 93/623/EGK bizottsági határozat (6) határozott meg állat-egészségügyi követelményekről és a kísérő okmányokról vagy útlevelekről szóló szabályokat. Következésképpen a fenti fajokhoz tartozó cirkuszi állatoknak az ezekben foglalt, útlevélre és állat-egészségügyre vonatkozó szabályoknak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

(8)

Macskák, kutyák és vadászgörények Közösségen belüli mozgása vonatkozásában a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), lovak vonatkozásában pedig a 93/623/EGK bizottsági határozat (6) határozott meg állat-egészségügyi követelményekről és a kísérő okmányokról vagy útlevelekről szóló szabályokat. Következésképpen a fenti fajokhoz tartozó cirkuszi állatoknak az ezekben foglalt, útlevélre és állat-egészségügyre vonatkozó szabályoknak kell megfelelniük.

| (9) | A következetesség érdekében helyénvaló engedélyezni Írország, Ciprus, Málta és az Egyesült Királyság számára, hogy a 92/65/EGK irányelv rendelkezési szerint nemzeti karantén-előírásaikat alkalmazzák a veszettségre fogékony cirkuszi állatok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(9)

A következetesség érdekében helyénvaló engedélyezni Írország, Ciprus, Málta és az Egyesült Királyság számára, hogy a 92/65/EGK irányelv rendelkezési szerint nemzeti karantén-előírásaikat alkalmazzák a veszettségre fogékony cirkuszi állatok vonatkozásában.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések nem sérthetik a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet (7) alkalmazásáról szóló jogszabályokat. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések nem sérthetik a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet (7) alkalmazásáról szóló jogszabályokat.

| (11) | A cirkuszi állatok teljes körű nyomonkövetésének biztosítása céljából a 2004/292/EK bizottsági határozat (8) által bevezetett TRACES rendszer felhasználásával készült nyilvántartást szükséges vezetni a cirkuszi állatok Közösségen belüli mozgásáról, valamint a Közösségen belüli kereskedelemmel kapcsolatos, az állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési jelentés elfogadásáról szóló, 2004. március 30-i 599/2004/EK bizottsági rendelet (9) által meghatározott bizonyítványkövetelményeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

A cirkuszi állatok teljes körű nyomonkövetésének biztosítása céljából a 2004/292/EK bizottsági határozat (8) által bevezetett TRACES rendszer felhasználásával készült nyilvántartást szükséges vezetni a cirkuszi állatok Közösségen belüli mozgásáról, valamint a Közösségen belüli kereskedelemmel kapcsolatos, az állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési jelentés elfogadásáról szóló, 2004. március 30-i 599/2004/EK bizottsági rendelet (9) által meghatározott bizonyítványkövetelményeket kell alkalmazni.

| (12) | Elegendő időt kell biztosítani az e rendelet által meghatározott új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(12)

Elegendő időt kell biztosítani az e rendelet által meghatározott új követelmények teljesítésére.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet a 92/65/EGK irányelv II. fejezetétől való eltéréssel a cirkuszi állatok tagállamok közti mozgására alkalmazandó állat-egészségügyi követelményeket határozza meg.

A cirkuszokra vonatkozó szabályok értelemszerűen vonatkoznak az állatbemutatókra is.

E rendelet alkalmazása nem sértheti:

| a) | egyes tagállamokban a veszettségre fogékony állatokra vonatkozó, a 92/65/EGK irányelv 10. cikke (4) bekezdésének rendelkezései szerinti karantén-előírásokat; |
| --- | --- |

a)

egyes tagállamokban a veszettségre fogékony állatokra vonatkozó, a 92/65/EGK irányelv 10. cikke (4) bekezdésének rendelkezései szerinti karantén-előírásokat;

| b) | a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló jogszabályokban található, a bizonyítványokra vonatkozó releváns szabályokat. |
| --- | --- |

b)

a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló jogszabályokban található, a bizonyítványokra vonatkozó releváns szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | cirkusz: vándorkiállítás vagy vásár, amely egy vagy több állattal rendelkezik; |
| --- | --- |

1.

cirkusz: vándorkiállítás vagy vásár, amely egy vagy több állattal rendelkezik;

| 2. | állat: a 92/65/EGK irányelv A. mellékletében felsorolt állatfajok közé besorolható állat, amely szórakoztatási vagy oktatási célból kiállításra kerül; |
| --- | --- |

2.

állat: a 92/65/EGK irányelv A. mellékletében felsorolt állatfajok közé besorolható állat, amely szórakoztatási vagy oktatási célból kiállításra kerül;

| 3. | cirkusz működtetője: a cirkusz tulajdonosa, annak megbízottja, illetve más, a cirkuszért teljes körű felelősséggel tartozó személy; |
| --- | --- |

3.

cirkusz működtetője: a cirkusz tulajdonosa, annak megbízottja, illetve más, a cirkuszért teljes körű felelősséggel tartozó személy;

| 4. | hatósági állatorvos: a 90/425/EGK irányelv 2. cikke (7) bekezdésében közölt meghatározásnak megfelelő hatósági állatorvos. |
| --- | --- |

4.

hatósági állatorvos: a 90/425/EGK irányelv 2. cikke (7) bekezdésében közölt meghatározásnak megfelelő hatósági állatorvos.

3. cikk

A tagállamok közötti mozgás

A cirkusz csak akkor költözhet egy másik tagállamba, ha a 4. cikkel összhangban nyilvántartásba került, és ha megfelel a 8., 9. és 10. cikknek.

4. cikk

Cirkuszok nyilvántartása

(1)   A cirkusz működtetőjének legalább 40 munkanappal azelőtt, hogy a cirkusz egy másik tagállamba első alkalommal költözne, írásos nyilvántartási kérelmet kell benyújtania annak a tagállamnak az illetékes hatóságához, amelyben a cirkusz az előírásoknak megfelelő tartózkodási hellyel rendelkezik, illetve annak a tagállamnak az illetékes hatóságához, amelyben a cirkusz éppen található.

(2)   Az illetékes hatóság az (1) bekezdésben említett kérelem kézhezvételét követően elvégzi a szükséges ellenőrzéseket abban a tekintetben, hogy a cirkusz megfelel-e az ebben a rendeletben meghatározott állat-egészségügyi követelményeknek.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett követelmények teljesülnek, az illetékes hatóság a következőket bocsátja ki:

| a) | a cirkusz számára egyedi nyilvántartási számot, amely a tagállam ISO-kódjával kezdődik; |
| --- | --- |

a)

a cirkusz számára egyedi nyilvántartási számot, amely a tagállam ISO-kódjával kezdődik;

| b) | a cirkuszhoz tartozó állatoknak az 5. cikkel összhangban lévő nyilvántartását; |
| --- | --- |

b)

a cirkuszhoz tartozó állatoknak az 5. cikkel összhangban lévő nyilvántartását;

| c) | a 6. cikkel összhangban lévő hatósági nyilvántartást; |
| --- | --- |

c)

a 6. cikkel összhangban lévő hatósági nyilvántartást;

| d) | a 7. cikkel összhangban lévő állatútleveleket. |
| --- | --- |

d)

a 7. cikkel összhangban lévő állatútleveleket.

(4)   Az illetékes hatóság nyilvántartást vezet az általa a (3) bekezdés alapján kibocsátott valamennyi dokumentumról.

5. cikk

Állatnyilvántartás

A cirkuszhoz tartozó állatoknak a 4. cikk (3) bekezdése b) pontjával összhangban lévő nyilvántartásának meg kell felelnie az I. mellékletben meghatározott mintának, és fel kell tüntetni rajta a 4. cikk (3) bekezdése a) pontjában említett nyilvántartási számot. A hatósági állatorvos a kibocsátást megelőzően minden egyes oldalt lepecsétel és aláír.

6. cikk

Hatósági nyilvántartás

A 4. cikk (3) bekezdése c) pontjában említett hatósági nyilvántartásnak meg kell felelnie a II. mellékletben meghatározott mintának, és fel kell tüntetni benne a 4. cikk (3) bekezdése a) pontjában említett nyilvántartási számot. A hatósági állatorvosnak minden egyes bejegyzést le kell pecsételnie és alá kell írnia minden, a 9. cikkben említett költözés előtt.

7. cikk

Állatútlevelek

(1)   Az illetékes hatóságnak a 4. cikkel összhangban minden egyes, a cirkuszhoz tartozó állat számára, kivéve az ennek a cikknek a (2), (3) és (4) bekezdésében említett állatokat, olyan útlevelet kell kibocsátania, amely megfelel a III. mellékletben meghatározott mintának.

(2)   Az illetékes hatóságnak a 4. cikkel összhangban olyan csoportos útlevelet kell kibocsátania a cirkuszhoz tartozó madarak és rágcsálók számára, amely összhangban van a IV. mellékletben meghatározott mintával.

(3)   A cirkuszhoz tartozó kutyák, macskák és vadászgörények vonatkozásában a 998/2003/EK rendelet útlevélre vonatkozó és állat-egészségügyi szabályait kell alkalmazni.

(4)   A cirkuszhoz tartozó kutyák, macskák és vadászgörények vonatkozásában a 998/2003/EK rendelet útlevélre vonatkozó és állat-egészségügyi szabályait kell alkalmazni.

8. cikk

A cirkusz működtetőjének kötelezettségei

(1)   Mielőtt a cirkusz egy másik tagállamba költözik, a cirkusz működtetőjének biztosítania kell azt, hogy:

| a) | a 4. cikk (3) bekezdése b) és c) pontjában említett nyilvántartás megfelelő frissítésen essen át; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (3) bekezdése b) és c) pontjában említett nyilvántartás megfelelő frissítésen essen át;

| b) | valamennyi, a cirkuszhoz tartozó állat megfelelő módon frissített adatokat tartalmazó útlevéllel rendelkezzen; |
| --- | --- |

b)

valamennyi, a cirkuszhoz tartozó állat megfelelő módon frissített adatokat tartalmazó útlevéllel rendelkezzen;

| c) | annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a cirkusz található, legalább 10 munkanappal az indulás előtt kapjon tájékoztatást a cirkusz másik tagállamba való költözési szándékáról. |
| --- | --- |

c)

annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a cirkusz található, legalább 10 munkanappal az indulás előtt kapjon tájékoztatást a cirkusz másik tagállamba való költözési szándékáról.

(2)   A cirkusz működtetőjének biztosítania kell azt, hogy valamennyi, a cirkuszhoz tartozó állat tartása oly módon történjen, amely megakadályozza bármely, e rendelet szerint nyilvántartásba nem kerülő állattal való közvetlen vagy közvetett kapcsolatát.

(3)   A cirkusz működtetőjének biztosítania kell azt, hogy valamennyi, a 4. cikk (3) bekezdése b) és c) pontjában említett nyilvántartásokban található információ legalább öt évig megőrzésre kerüljön.

9. cikk

A cirkuszok tagállamok közötti mozgására vonatkozó követelmények

(1)   Mielőtt egy cirkusz egy másik tagállamba költözne, a kiindulási tagállam hatósági állatorvosa a következőket végzi el:

| a) | igazolja, hogy a kiindulási hely nem képezi egyetlen állat-egészségügyi korlátozás tárgyát sem olyan betegségek vonatkozásában, amelyekre a cirkuszhoz tartozó állatok fogékonyak; |
| --- | --- |

a)

igazolja, hogy a kiindulási hely nem képezi egyetlen állat-egészségügyi korlátozás tárgyát sem olyan betegségek vonatkozásában, amelyekre a cirkuszhoz tartozó állatok fogékonyak;

| b) | az indulás előtti 10 munkanap során megvizsgálja valamennyi, a cirkuszhoz tartozó állatot, hogy meggyőződjön arról, hogy azok klinikailag egészségesek; |
| --- | --- |

b)

az indulás előtti 10 munkanap során megvizsgálja valamennyi, a cirkuszhoz tartozó állatot, hogy meggyőződjön arról, hogy azok klinikailag egészségesek;

| c) | igazolja, hogy a cirkuszi állatoknak a 4. cikk (3) bekezdése b) pontjában említett nyilvántartása a vizsgálat napján az aktuális adatokat tartalmazza, valamint hiánytalan; |
| --- | --- |

c)

igazolja, hogy a cirkuszi állatoknak a 4. cikk (3) bekezdése b) pontjában említett nyilvántartása a vizsgálat napján az aktuális adatokat tartalmazza, valamint hiánytalan;

| d) | igazolja, hogy a cirkuszi állatok útlevele az aktuális adatokat tartalmazza. |
| --- | --- |

d)

igazolja, hogy a cirkuszi állatok útlevele az aktuális adatokat tartalmazza.

(2)   Amennyiben valamennyi, az (1) bekezdésben meghatározott feltétel teljesül, a hatósági állatorvos a 4. cikk (3) bekezdése c) pontjában említett hatósági nyilvántartás aláírásával és lepecsételésével jelzi, hogy a cirkusz engedélyt kap arra, hogy a következő 10 munkanap leforgása alatt elköltözzön.

10. cikk

Információk a cirkuszok tagállamok közötti mozgásáról

(1)   A cirkusz működtetője legalább 48 órával azelőtt, hogy a cirkusz egyik tagállamból a másikba költözne, a kiindulási tagállam illetékes hatóságának megadja valamennyi, a Közösségen belüli kereskedelemmel kapcsolatos bizonyítvány TRACES rendszerbeli kitöltéséhez szükséges lényeges információt.

(2)   A kiindulási tagállam illetékes hatósága a TRACES rendszer felhasználásával tájékoztatja a költözésről a célállomás tagállama illetékes hatóságát és a tranzitként szolgáló tagállam illetékes hatóságát.

(3)   Az 599/2004/EK rendelet által meghatározott, a Közösségen belüli kereskedelemmel kapcsolatos bizonyítványmintának az állatok/termékek azonosításáról szóló I.31. pontját ki kell egészíteni a cirkuszi állatok fajával és útlevélszámával, a II. részben pedig erre a rendeletre kell hivatkozni.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o. A legutóbb a 2004/68/EK irányelvvel (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított irányelv; javított változat (HL L 226., 2004.6.25., 128. o.).

1

(2)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o. A legutóbb az 1/2005/EK rendelettel (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 46., 1991.2.19., 19. o. A legutóbb a 2004/554/EK irányelvvel (HL L 248., 2004.7.22., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 146., 2003.6.13., 1. o. A legutóbb az 1193/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 194., 2005.7.26., 4. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 298., 1993.12.3., 45. o. A 2000/68/EK határozattal (HL L 23., 2000.1.28., 72. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 61., 1997.3.3., 1. o. A legutóbb az 1332/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 215., 2005.8.19., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 94., 2004.3.31., 63. o. A legutóbb a 2005/515/EK határozattal (HL L 187., 2005.7.19., 29. o.) módosított határozat.

8

(9)  HL L 94., 2004.3.31., 44. o.

9

---

I. MELLÉKLET

Cirkuszhoz vagy állatbemutatóhoz tartozó állatok nyilvántartása (a(z) 1739/2005/EK bizottsági rendelet alapján) (1)

Image

---

(1)  A nyilvántartás könyv formájú, a lapjait nem lehet kicserélni. E célból a hatósági állatorvosnak minden oldalt alá kell írnia és le kell pecsételnie a cirkusz működtetőjének való kibocsátás előtt. Legalább 5 évig meg kell őrizni.

---

II. MELLÉKLET

CIRKUSZHOZ vagy ÁLLATBEMUTATÓHOZ TARTOZÓ ÁLLATOK HATÓSÁGI NYILVÁNTARTÁSA (az) 1739/2005/EK bizottsági rendelet alapján)

Image

---

III. MELLÉKLET

EGYÉNI ÚTLEVÉL CIRKUSZHOZ vagy ÁLLATBEMUTATÓHOZ TARTOZÓ ÁLLATOK SZÁMÁRA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV. MELLÉKLET

ÚTLEVÉL CIRKUSZOKBAN vagy ÁLLATBEMUTATÓKON RÉSZT VEVŐ MADARAK ÉS RÁGCSÁLÓK SZÁMÁRA

Image

Image

Image

Image

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/63

---

A BIZOTTSÁG 2005/72/EK IRÁNYELVE

(2005. október 21.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb és metiram hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja azt a jegyzéket, amelyben a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való esetleges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok találhatók. Ez a jegyzék tartalmazza a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt mankozebet, manebet és metiramot. |
| --- | --- |

(1)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja azt a jegyzéket, amelyben a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való esetleges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok találhatók. Ez a jegyzék tartalmazza a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt mankozebet, manebet és metiramot.

| (2) | E hatóanyagok esetében a kérelmezők által javasolt felhasználási célokra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatást a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. A 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet (3) alapján a következő referens tagállamokat jelölték ki, amelyek a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban benyújtották a vonatkozó értékelő jelentéseket és ajánlásokat a Bizottságnak. A klórpirifoszra és klórpirifosz-metilre vonatkozóan Spanyolország volt a referens tagállam, és a vonatkozó információkat 1997. szeptember 16-án és 1999. május 7-én nyújtotta be. A mankozebre, manebre és a metiramra vonatkozóan Olaszországot jelölték ki referens tagállamként, és a vonatkozó információkat 2000. október 3-án, 2000. november 29-én és 2000. augusztus 22-én nyújtották be. |
| --- | --- |

(2)

E hatóanyagok esetében a kérelmezők által javasolt felhasználási célokra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatást a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. A 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet (3) alapján a következő referens tagállamokat jelölték ki, amelyek a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban benyújtották a vonatkozó értékelő jelentéseket és ajánlásokat a Bizottságnak. A klórpirifoszra és klórpirifosz-metilre vonatkozóan Spanyolország volt a referens tagállam, és a vonatkozó információkat 1997. szeptember 16-án és 1999. május 7-én nyújtotta be. A mankozebre, manebre és a metiramra vonatkozóan Olaszországot jelölték ki referens tagállamként, és a vonatkozó információkat 2000. október 3-án, 2000. november 29-én és 2000. augusztus 22-én nyújtották be.

| (3) | Az értékelő jelentéseket a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták. A felülvizsgálatot 2005. június 3-án a Bizottságnak a klórpirifoszról, klórpirifosz-metilről, mankozebről, manebről és metiramról készített felülvizsgálati jelentése formájában véglegesítették. |
| --- | --- |

(3)

Az értékelő jelentéseket a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták. A felülvizsgálatot 2005. június 3-án a Bizottságnak a klórpirifoszról, klórpirifosz-metilről, mankozebről, manebről és metiramról készített felülvizsgálati jelentése formájában véglegesítették.

| (4) | A klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre és metiramra vonatkozó felülvizsgálat során nem merültek fel olyan kérdések, amelyek megkövetelték volna a növényügyi tudományos bizottsággal vagy az annak feladatkörét átvevő Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (EFSA) való egyeztetést. |
| --- | --- |

(4)

A klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre és metiramra vonatkozó felülvizsgálat során nem merültek fel olyan kérdések, amelyek megkövetelték volna a növényügyi tudományos bizottsággal vagy az annak feladatkörét átvevő Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (EFSA) való egyeztetést.

| (5) | A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel a Bizottság felülvizsgálati jelentésében vizsgált és részletezett felhasználási célokra vonatkozóan. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket. |
| --- | --- |

(5)

A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel a Bizottság felülvizsgálati jelentésében vizsgált és részletezett felhasználási célokra vonatkozóan. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

| (6) | E következtetés sérelme nélkül indokolt bizonyos egyedi vonatkozásokban további információkra szert tenni. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Következésképpen helyénvaló előírni, hogy a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet és metiramot további vizsgálatoknak vessék alá a nem célzott élő szervezeteket érintő kockázat és a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítése céljából, és hogy ezeket a tanulmányokat a kérelmezők nyújtsák be. |
| --- | --- |

(6)

E következtetés sérelme nélkül indokolt bizonyos egyedi vonatkozásokban további információkra szert tenni. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Következésképpen helyénvaló előírni, hogy a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet és metiramot további vizsgálatoknak vessék alá a nem célzott élő szervezeteket érintő kockázat és a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítése céljából, és hogy ezeket a tanulmányokat a kérelmezők nyújtsák be.

| (7) | A hatóanyagoknak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetősége legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

A hatóanyagoknak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetősége legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

| (8) | A 91/414/EGK irányelvben meghatározott, a hatóanyagoknak az I. mellékletbe való felvételéhez kötődő kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok részére a felvételt követően hat hónapos időszakot kell biztosítani a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeinek felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a 91/414/EGK irányelvben, és különösen annak 13. cikkében meghatározott követelmények, illetőleg az I. melléklet szerinti vonatkozó feltételek teljesíthetők legyenek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítaniuk kell, újra kell cserélniük vagy vissza kell vonniuk a hatályos engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve a III. melléklet értelmében elkészítendő, minden egyes növényvédő szert és minden egyes felhasználást tartalmazó teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére hosszabb időtartamot kell előírni. |
| --- | --- |

(8)

A 91/414/EGK irányelvben meghatározott, a hatóanyagoknak az I. mellékletbe való felvételéhez kötődő kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok részére a felvételt követően hat hónapos időszakot kell biztosítani a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeinek felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a 91/414/EGK irányelvben, és különösen annak 13. cikkében meghatározott követelmények, illetőleg az I. melléklet szerinti vonatkozó feltételek teljesíthetők legyenek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítaniuk kell, újra kell cserélniük vagy vissza kell vonniuk a hatályos engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve a III. melléklet értelmében elkészítendő, minden egyes növényvédő szert és minden egyes felhasználást tartalmazó teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére hosszabb időtartamot kell előírni.

| (9) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének új hatóanyagokkal történő kiegészítése kapcsán korábban szerzett tapasztalatok – amelyek elemzésére a 3600/92/EGK rendelet keretében került sor – azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek léphetnek fel a hatályos engedélyek birtokosainak az adathozzáférésre vonatkozó kötelezettségei tekintetében. A további nehézségek elkerülése érdekében szükségesnek mutatkozik a tagállamok kötelezettségeinek egyértelműsítése, különösen azon kötelezettség vonatkozásában, amely szerint ellenőrzik, hogy az engedély birtokosa hozzáféréssel rendelkezik egy, az irányelv II. mellékletének megfelelő dossziéhoz. Ez az egyértelműsítés ugyanakkor az I. mellékletet módosító korábbi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek birtokosaira. |
| --- | --- |

(9)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének új hatóanyagokkal történő kiegészítése kapcsán korábban szerzett tapasztalatok – amelyek elemzésére a 3600/92/EGK rendelet keretében került sor – azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek léphetnek fel a hatályos engedélyek birtokosainak az adathozzáférésre vonatkozó kötelezettségei tekintetében. A további nehézségek elkerülése érdekében szükségesnek mutatkozik a tagállamok kötelezettségeinek egyértelműsítése, különösen azon kötelezettség vonatkozásában, amely szerint ellenőrzik, hogy az engedély birtokosa hozzáféréssel rendelkezik egy, az irányelv II. mellékletének megfelelő dossziéhoz. Ez az egyértelműsítés ugyanakkor az I. mellékletet módosító korábbi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek birtokosaira.

| (10) | Ezért a 91/414/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Ezért a 91/414/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

A tagállamok legkésőbb 2006. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul ismertetik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. január 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

(1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban 2006. december 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb vagy metiram hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeit. Az említett időpontig a tagállamok ellenőrzik különösen az irányelv I. mellékletében a klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre vagy metiramra megadott követelmények teljesülését a hatóanyagokra vonatkozóan a B. részben megadott követelmények kivételével, továbbá azt, hogy az engedély birtokosa az irányelv 13. cikkében előírt feltételekkel összhangban rendelkezik-e az irányelv II. melléklete szerinti követelményeknek megfelelő dossziéval vagy rendelkezik-e hozzáféréssel ilyen dossziéhoz.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmaz oly módon, hogy az az egyedüli hatóanyag vagy több olyan hatóanyag közül egy, amelyek mindegyike legkésőbb 2006. június 30-ig felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található jegyzékbe, a tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, a klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre vagy metiramra vonatkozóan az irányelv I. mellékletének B. részében megadott követelmények figyelembevételével. Ezen értékelés alapján megállapítják, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.

E megállapítást követően a tagállamok:

| a) | ha a termék egyedüli hatóanyagként tartalmaz klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot, amennyiben szükséges, legkésőbb 2010. június 30-ig módosítják, vagy visszavonják az engedélyt; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a termék egyedüli hatóanyagként tartalmaz klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot, amennyiben szükséges, legkésőbb 2010. június 30-ig módosítják, vagy visszavonják az engedélyt; vagy

| b) | klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2010. június 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a szóban forgó anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletéhez soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig. |
| --- | --- |

b)

klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2010. június 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a szóban forgó anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletéhez soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig.

4. cikk

Ez az irányelv 2006. július 1-jén lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2005/396/EK bizottsági irányelvvel (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

1

(2)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 10. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 107., 1994.4.28., 8. o. A legutóbb a 2230/95/EK rendelettel (HL L 225., 1995.9.22., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

| Szám | Közönséges név
  Azonosítási számok | IUPAC-elnevezés | Tisztaság (1) | Hatálybalépés | A besorolás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „112 | Klórpirifosz
  CAS-szám
  2921-88-2
  CIPAC-szám
  221 | O,O-Dietil-O-(3,5,6-triklór-2-piridil)-tiofoszfát | ≥ 970 g/kg
  Az O,O,O,O-tetra!etil-ditiopirofoszfát (szulfotep) toxikológiai jelentőséggel bíró szennyezőanyagnak bizonyult, 3 g/kg-os maximális szintet állapítottak meg rá | 2006. július 1. | 2016. június 30. | A. RÉSZ
  Kizárólag rovarölő szerként való használata engedélyezhető
  B. RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés klórpirifoszra vonatkozó következtetéseit és különösen annak 1. és 2. függelékét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, vízi szervezetek, méhek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása
  A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klórpirifosz e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be |
| 113 | Klórpirifosz-metil
  CAS-szám
  5598-13-0
  CIPAC-szám
  486 | O,O-Dimetil-O-(3,5,6-triklór-2-piridil)-tiofoszfát | ≥ 960 g/kg
  Az O,O,O,O-tetrametil-ditiopirofoszfát (szulfotep) és az O,O,O-trimetil-O-(3,5,6-triklór-2-piridinil)-difoszforditioát (szulfotep-észter) toxikológiai jelentőségű szennyezőanyagnak bizonyult, szennyezőanyagonként 5 g/kg-os maximális szintet állapítottak meg | 2006. július 1. | 2016. június 30. | A. RÉSZ
  Kizárólag rovarirtó szerként való használata engedélyezhető
  B. RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés klórpirifosz-metilre vonatkozó következtetéseit és különösen annak 1. és 2. függelékét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, vízi szervezetek, méhek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása
  A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük szabadtéri használat esetén a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére
  Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klórpirifosz-metil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be |
| 114 | Maneb
  CAS-szám
  12427-38-2
  CIPAC-szám
  61 | Mangán-etilénbisz(ditiokarbamát) (polimer) | > 860 g/kg
  Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a maneb tartalom 0,5 %-át. | 2006. július 1. | 2016. június 30. | A. RÉSZ
  Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető
  B. RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés manebre vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak
  A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések
  A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat, valamint a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítésére
  Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a maneb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be |
| 115 | Mankozeb
  CAS-szám
  8018-01-7 (előzőleg 8065-67-5)
  CIPAC-szám
  34 | Mangán etilénbisz (ditiokarbamát) (polimer) komplex cinksóval | > 800 g/kg
  Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a mankozeb tartalom 0,5 %-át. | 2006. július 1. | 2016. június 30. | A. RÉSZ
  Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető
  B. RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés mankozebre vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak
  A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések
  A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat, valamint a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítésére
  Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a mankozeb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be |
| 116 | Metiram
  CAS-szám
  9006-42-2
  CIPAC-szám
  478 | Cink ammónia etilénbisz(ditiokarbamát) – poli[etilénbisz(tiuramdiszulfid)] | > 840 g/kg
  Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a metiram tartalom 0,5 %-át. | 2006. július 1. | 2016. június 30. | A. RÉSZ
  Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető
  B. RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés metiramra vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak
  A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések
  A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a metiram e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be” |

Szám

Közönséges név

Azonosítási számok

IUPAC-elnevezés

Tisztaság (1)

Hatálybalépés

A besorolás lejárta

Egyedi rendelkezések

„112

Klórpirifosz

CAS-szám

2921-88-2

CIPAC-szám

221

O,O-Dietil-O-(3,5,6-triklór-2-piridil)-tiofoszfát

≥ 970 g/kg

Az O,O,O,O-tetra!etil-ditiopirofoszfát (szulfotep) toxikológiai jelentőséggel bíró szennyezőanyagnak bizonyult, 3 g/kg-os maximális szintet állapítottak meg rá

2006. július 1.

2016. június 30.

A. RÉSZ

Kizárólag rovarölő szerként való használata engedélyezhető

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés klórpirifoszra vonatkozó következtetéseit és különösen annak 1. és 2. függelékét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, vízi szervezetek, méhek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása

A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klórpirifosz e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

113

Klórpirifosz-metil

CAS-szám

5598-13-0

CIPAC-szám

486

O,O-Dimetil-O-(3,5,6-triklór-2-piridil)-tiofoszfát

≥ 960 g/kg

Az O,O,O,O-tetrametil-ditiopirofoszfát (szulfotep) és az O,O,O-trimetil-O-(3,5,6-triklór-2-piridinil)-difoszforditioát (szulfotep-észter) toxikológiai jelentőségű szennyezőanyagnak bizonyult, szennyezőanyagonként 5 g/kg-os maximális szintet állapítottak meg

2006. július 1.

2016. június 30.

A. RÉSZ

Kizárólag rovarirtó szerként való használata engedélyezhető

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés klórpirifosz-metilre vonatkozó következtetéseit és különösen annak 1. és 2. függelékét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, vízi szervezetek, méhek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása

A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük szabadtéri használat esetén a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére

Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klórpirifosz-metil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

114

Maneb

CAS-szám

12427-38-2

CIPAC-szám

61

Mangán-etilénbisz(ditiokarbamát) (polimer)

> 860 g/kg

Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a maneb tartalom 0,5 %-át.

2006. július 1.

2016. június 30.

A. RÉSZ

Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés manebre vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak

A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések

A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat, valamint a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítésére

Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a maneb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

115

Mankozeb

CAS-szám

8018-01-7 (előzőleg 8065-67-5)

CIPAC-szám

34

Mangán etilénbisz (ditiokarbamát) (polimer) komplex cinksóval

> 800 g/kg

Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a mankozeb tartalom 0,5 %-át.

2006. július 1.

2016. június 30.

A. RÉSZ

Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés mankozebre vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak

A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések

A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat, valamint a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítésére

Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a mankozeb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

116

Metiram

CAS-szám

9006-42-2

CIPAC-szám

478

Cink ammónia etilénbisz(ditiokarbamát) – poli[etilénbisz(tiuramdiszulfid)]

> 840 g/kg

Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a metiram tartalom 0,5 %-át.

2006. július 1.

2016. június 30.

A. RÉSZ

Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés metiramra vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak

A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét

A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések

A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a metiram e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be”

---

(1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.

1

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/70

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELŐINEK HATÁROZATA

(2005. október 14.)

az Európai Közösségek Bírósága egy főtanácsnokának kinevezéséről

(2005/741/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TAGÁLLAMAINAK KORMÁNYKÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 223. cikkére, valamint a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 5., 7. és 8. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 139. cikkére,

mivel:

Francis JACOBS lemondását követően ki kell nevezni egy főtanácsnokot Francis JACOBS hivatali idejének fennmaradó részére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZNAK:

1. cikk

Eleanor SHARPSTON-t az Európai Közösségek Bírósága főtanácsnokának nevezik ki eskütétele napjától kezdődően és 2009. október 6-ig.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 14-én.

az elnök

J. GRANT

---

Bizottság

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/71

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 19.)

az Európai Közösségbe (EK) tenyésztés céljából behozott egyes élő halfajok, ikráik és ivarsejtjeik engedélyezett származási területeinek jegyzéke tekintetében a 2003/858/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 3964. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/742/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tenyésztésre szánt élő halak, ezek ikrái és ivarsejtjei, valamint az emberi fogyasztásra szánt élő tenyésztett halak és az azokból származó termékek behozatalához szükséges állat-egészségügyi feltételek és a bizonyítványok kiállítására vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2003. november 21-i 2003/858/EK bizottsági határozat (2) létrehoz egy, azokat a harmadik országokat, illetve azok részeit felsoroló jegyzéket, melyekből a Közösségben történő tenyésztésre szánt élő halak, ikráik és ivarsejtjeik behozatala engedélyezett. |
| --- | --- |

(1)

A tenyésztésre szánt élő halak, ezek ikrái és ivarsejtjei, valamint az emberi fogyasztásra szánt élő tenyésztett halak és az azokból származó termékek behozatalához szükséges állat-egészségügyi feltételek és a bizonyítványok kiállítására vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2003. november 21-i 2003/858/EK bizottsági határozat (2) létrehoz egy, azokat a harmadik országokat, illetve azok részeit felsoroló jegyzéket, melyekből a Közösségben történő tenyésztésre szánt élő halak, ikráik és ivarsejtjeik behozatala engedélyezett.

| (2) | A 2003/858/EK határozat I. mellékletének táblázatában található „csak pontyfélék” megjegyzés különböző értelmezéseket eredményezett a határozat alkalmazásában. Az egyértelműség érdekében és a határozat célja elérése végett helyénvaló e megjegyzést rendszertani szempontból pontosítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/858/EK határozat I. mellékletének táblázatában található „csak pontyfélék” megjegyzés különböző értelmezéseket eredményezett a határozat alkalmazásában. Az egyértelműség érdekében és a határozat célja elérése végett helyénvaló e megjegyzést rendszertani szempontból pontosítani.

| (3) | A bizonyítványmintában foglalt követelmények ismétlésének elkerülése végett helyénvaló továbbá az I. melléklet táblázatát egyszerűsíteni. |
| --- | --- |

(3)

A bizonyítványmintában foglalt követelmények ismétlésének elkerülése végett helyénvaló továbbá az I. melléklet táblázatát egyszerűsíteni.

| (4) | A 2003/858/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/858/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/858/EK határozat I. melléklete helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 19-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 46., 1991.2.19., 1. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 324., 2003.12.11., 37. o. A legutóbb a 2004/914/EK határozattal (HL L 385., 2004.12.29., 60. o.) módosított határozat.

2

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Az Európai Közösségben történő tenyésztésre szánt egyes élő halfajok, azok ikrája és ivarsejtjei behozatalára feljogosított területek

| Ország | Terület | Megjegyzés (1) |
| --- | --- | --- |
| ISO-kód | Név | Kód | Leírás | |
| AL | Albánia | | | |
| AU | Ausztrália | | | |
| BR | Brazília | | | Kizárólag Cyprinidae |
| BG | Bulgária | | | |
| CA | Kanada | | | |
| CL | Chile | | | |
| CN | Kína | | | Kizárólag Cyprinidae |
| CO | Kolumbia | | | Kizárólag Cyprinidae |
| CG | Kongó | | | Kizárólag Cyprinidae |
| HR | Horvátország | | | |
| MK (2) | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | | | Kizárólag Cyprinidae |
| ID | Indonézia | | | |
| IL | Izrael | | | |
| JM | Jamaica | | | Kizárólag Cyprinidae |
| JP | Japán | | | Kizárólag Cyprinidae |
| MY | Malajzia (kizárólag a nyugat-malajziai félsziget) | | | Kizárólag Cyprinidae |
| NZ | Új-Zéland | | | |
| RU | Oroszország | | | |
| SG | Szingapúr | | | Kizárólag Cyprinidae |
| ZA | Dél-Afrika | | | |
| LK | Srí Lanka | | | Kizárólag Cyprinidae |
| TW | Tajvan | | | Kizárólag Cyprinidae |
| TH | Thaiföld | | | Kizárólag Cyprinidae |
| TR | Törökország | | | |
| US | Egyesült Államok | | | |

Ország

Terület

Megjegyzés (1)

ISO-kód

Név

Kód

Leírás

AL

Albánia

AU

Ausztrália

BR

Brazília

Kizárólag Cyprinidae

BG

Bulgária

CA

Kanada

CL

Chile

CN

Kína

Kizárólag Cyprinidae

CO

Kolumbia

Kizárólag Cyprinidae

CG

Kongó

Kizárólag Cyprinidae

HR

Horvátország

MK (2)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Kizárólag Cyprinidae

ID

Indonézia

IL

Izrael

JM

Jamaica

Kizárólag Cyprinidae

JP

Japán

Kizárólag Cyprinidae

MY

Malajzia (kizárólag a nyugat-malajziai félsziget)

Kizárólag Cyprinidae

NZ

Új-Zéland

RU

Oroszország

SG

Szingapúr

Kizárólag Cyprinidae

ZA

Dél-Afrika

LK

Srí Lanka

Kizárólag Cyprinidae

TW

Tajvan

Kizárólag Cyprinidae

TH

Thaiföld

Kizárólag Cyprinidae

TR

Törökország

US

Egyesült Államok

---

(1)  Az üresen hagyott cella esetében nincs korlátozás. Amennyiben egy ország, illetve terület csak bizonyos halfajokat, illetve ikrákat vagy ivarsejteket jogosult kivinni, azokat pontosan meg kell nevezni, és/vagy megjegyzést kell írni ebbe az oszlopba, például: »kizárólag ikrák«.

1

(2)  Ideiglenes kód, amely nem befolyásolja az országnak a jelenleg az Egyesült Nemzetek Szervezetében zajló tárgyalások lezárulását követően megállapított végleges megjelölését.”

2

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/73

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 19.)

a boszkalid, az indoxakarb, a spinozad és a Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírus új hatóanyagokra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 4002. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/743/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Németországhoz 2001 decemberében kérelem érkezett a BASF AG vállalattól a boszkalid hatóanyagnak (korábbi megnevezése: nikobifen) a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2002/268/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Németországhoz 2001 decemberében kérelem érkezett a BASF AG vállalattól a boszkalid hatóanyagnak (korábbi megnevezése: nikobifen) a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2002/268/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (2) | Hollandiához 1997 októberében kérelem érkezett a DuPont de Nemours vállalattól az indoxakarbra vonatkozóan (korábbi megnevezése: DPX-KN128). Az 98/398/EK határozat (3) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

Hollandiához 1997 októberében kérelem érkezett a DuPont de Nemours vállalattól az indoxakarbra vonatkozóan (korábbi megnevezése: DPX-KN128). Az 98/398/EK határozat (3) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (3) | Hollandiához 1999 júliusában kérelem érkezett a Dow Agrosciences vállalattól a spinozadra vonatkozóan. A 2000/210/EK határozat (4) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(3)

Hollandiához 1999 júliusában kérelem érkezett a Dow Agrosciences vállalattól a spinozadra vonatkozóan. A 2000/210/EK határozat (4) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (4) | Hollandiához 1996 júliusában kérelem érkezett a Biosys vállalattól a Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírusra vonatkozóan. Az 97/865/EK határozat (5) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Hollandiához 1996 júliusában kérelem érkezett a Biosys vállalattól a Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírusra vonatkozóan. Az 97/865/EK határozat (5) megerősítette, hogy a leadott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (5) | A leadott dossziék hiánytalanságának megerősítése azért volt szükséges, hogy elvégezhető legyen részletesebb vizsgálatuk, és a tagállamoknak lehetőségük legyen a szóban forgó hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerekre legfeljebb három évre ideiglenes engedélyeket kiadni, miközben eleget tesznek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, különösen az irányelvben meghatározott követelmények tekintetében a hatóanyagok és a növényvédő szerek részletes vizsgálatára vonatkozó feltételnek. |
| --- | --- |

(5)

A leadott dossziék hiánytalanságának megerősítése azért volt szükséges, hogy elvégezhető legyen részletesebb vizsgálatuk, és a tagállamoknak lehetőségük legyen a szóban forgó hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerekre legfeljebb három évre ideiglenes engedélyeket kiadni, miközben eleget tesznek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, különösen az irányelvben meghatározott követelmények tekintetében a hatóanyagok és a növényvédő szerek részletes vizsgálatára vonatkozó feltételnek.

| (6) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban az egyes kérelmezők által javasolt felhasználási módok tekintetében megvizsgálták e hatóanyagoknak az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásait. A referens tagállamok vizsgálati jelentésük tervezetét 2002. november 22-én (boszkalid), 2000. február 7-én (indoxakarb), 2001. március 5-én (spinozad), illetve 1999. november 19-én (Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírus) nyújtották be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(6)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban az egyes kérelmezők által javasolt felhasználási módok tekintetében megvizsgálták e hatóanyagoknak az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásait. A referens tagállamok vizsgálati jelentésük tervezetét 2002. november 22-én (boszkalid), 2000. február 7-én (indoxakarb), 2001. március 5-én (spinozad), illetve 1999. november 19-én (Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírus) nyújtották be a Bizottságnak.

| (7) | Miután a referens tagállamok benyújtották vizsgálati jelentésük tervezetét, további információkat kellett kérni a kérelmezőktől, és gondoskodni kellett arról, hogy a referens tagállamok megvizsgálják a kapott információkat és benyújtsák vizsgálati jelentésüket. Ezért a dossziék áttekintése még folyamatban van, és nem lehetséges a vizsgálatokat a 91/414/EGK irányelvben meghatározott határidőn belül befejezni. |
| --- | --- |

(7)

Miután a referens tagállamok benyújtották vizsgálati jelentésük tervezetét, további információkat kellett kérni a kérelmezőktől, és gondoskodni kellett arról, hogy a referens tagállamok megvizsgálják a kapott információkat és benyújtsák vizsgálati jelentésüket. Ezért a dossziék áttekintése még folyamatban van, és nem lehetséges a vizsgálatokat a 91/414/EGK irányelvben meghatározott határidőn belül befejezni.

| (8) | Mivel az értékelés során mindeddig nem merült fel közvetlen aggodalomra okot adó körülmény, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kérdéses hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban 24 hónappal meghosszabbítsák annak érdekében, hogy folytatódhasson a dokumentációk áttekintése. Várhatóan 24 hónapon belül mindegyik érintett hatóanyag tekintetében befejeződik az I. mellékletbe történő lehetséges felvételre vonatkozó értékelési és döntéshozatali folyamat. |
| --- | --- |

(8)

Mivel az értékelés során mindeddig nem merült fel közvetlen aggodalomra okot adó körülmény, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kérdéses hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban 24 hónappal meghosszabbítsák annak érdekében, hogy folytatódhasson a dokumentációk áttekintése. Várhatóan 24 hónapon belül mindegyik érintett hatóanyag tekintetében befejeződik az I. mellékletbe történő lehetséges felvételre vonatkozó értékelési és döntéshozatali folyamat.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok e határozat elfogadásától számítva legfeljebb 24 hónapra meghosszabbíthatják a boszkalidot, az indoxakarbot, a spinozadot és a Spodoptera exigua sejtmagpolihedrózis-vírust tartalmazó növényvédő szerek ideiglenes engedélyét.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 19-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2005/34/EK bizottsági irányelvvel (HL L 125., 2005.5.18., 5. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 92., 2002.4.9., 34. o.

2

(3)  HL L 176., 1998.6.20., 34. o.

3

(4)  HL L 64., 2000.3.11., 24. o.

4

(5)  HL L 351., 1997.12.23., 67. o.

5

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/75

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 21.)

a tagállami állatkertekben tartott, madárinfluenzára fogékony madarak körében az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza megelőzésével kapcsolatos követelményekről

(az értesítés a C(2005) 4197. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/744/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet.

| (2) | A madárinfluenza (klasszikus baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. május 19-i 92/40/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározza a madárinfluenza baromfiállományban történő kitörése esetén alkalmazandó ellenőrzési intézkedéseket, a Közösségen belüli kereskedelmet irányító közösségi rendelkezések sérelme nélkül. Az adott irányelv nem alkalmazandó, ha a madárinfluenzát más madarak esetében állapították meg, de rendelkezik arról, hogy ilyen esetekben az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot bármely általa hozott intézkedésről. |
| --- | --- |

(2)

A madárinfluenza (klasszikus baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. május 19-i 92/40/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározza a madárinfluenza baromfiállományban történő kitörése esetén alkalmazandó ellenőrzési intézkedéseket, a Közösségen belüli kereskedelmet irányító közösségi rendelkezések sérelme nélkül. Az adott irányelv nem alkalmazandó, ha a madárinfluenzát más madarak esetében állapították meg, de rendelkezik arról, hogy ilyen esetekben az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot bármely általa hozott intézkedésről.

| (3) | A 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv (3) és különösen annak 3. cikke rendelkezik arról, hogy az érintett állatok, spermák, petesejtek és embriók kereskedelmét és behozatalát a közösségi jogszabályok alkalmazásából, különösen az alkalmazott védőintézkedésekből fakadó állat-egészségügyi okokon kívüli más okok miatt nem szabad tiltani vagy korlátozni. A vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló, 1999. március 29-i 1999/22/EK tanácsi irányelv (4) meghatározza az irányelv hatálya alá tartozó állatkertek fogalmát. E határozat alkalmazásában az állatkertekre vonatkozó adott fogalommeghatározást figyelembe kell venni. Azonban a jelen határozat alkalmazásában a kereskedelemre tekintettel ezt a fogalommeghatározást ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(3)

A 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv (3) és különösen annak 3. cikke rendelkezik arról, hogy az érintett állatok, spermák, petesejtek és embriók kereskedelmét és behozatalát a közösségi jogszabályok alkalmazásából, különösen az alkalmazott védőintézkedésekből fakadó állat-egészségügyi okokon kívüli más okok miatt nem szabad tiltani vagy korlátozni. A vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló, 1999. március 29-i 1999/22/EK tanácsi irányelv (4) meghatározza az irányelv hatálya alá tartozó állatkertek fogalmát. E határozat alkalmazásában az állatkertekre vonatkozó adott fogalommeghatározást figyelembe kell venni. Azonban a jelen határozat alkalmazásában a kereskedelemre tekintettel ezt a fogalommeghatározást ki kell egészíteni.

| (4) | Nemrég megerősítették az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza Törökországban, Romániában, Oroszországban és az Urál hegységtől nyugatra történő megjelenését. A körülményekből és a molekuláris epidemiológiai adatokból arra lehet következtetni, hogy a madárinfluenza-vírus Közép-Ázsiából kiindulva a vándormadarak által elterjedt e harmadik országokban Ezt sejteti a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) legutóbbi oroszországi kiküldetéséről készített, 2005. október 14-én közzétett jelentése is. |
| --- | --- |

(4)

Nemrég megerősítették az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza Törökországban, Romániában, Oroszországban és az Urál hegységtől nyugatra történő megjelenését. A körülményekből és a molekuláris epidemiológiai adatokból arra lehet következtetni, hogy a madárinfluenza-vírus Közép-Ázsiából kiindulva a vándormadarak által elterjedt e harmadik országokban Ezt sejteti a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) legutóbbi oroszországi kiküldetéséről készített, 2005. október 14-én közzétett jelentése is.

| (5) | Az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza Közösségbe történő behurcolásának kockázatára vonatkozóan a Bizottság számos határozatot fogadott el, beleértve a H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló 2005/734/EK határozatot (5). |
| --- | --- |

(5)

Az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza Közösségbe történő behurcolásának kockázatára vonatkozóan a Bizottság számos határozatot fogadott el, beleértve a H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló 2005/734/EK határozatot (5).

| (6) | Helyénvaló közösségi szinten biológiai biztonsági intézkedéseket meghatározni a tagállami állatkertekben tartott, madárinfluenzára fogékony madarak körében az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza megelőzése érdekében a vadon élő állatfajok és a biológiai sokféleség védelme céljából. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló közösségi szinten biológiai biztonsági intézkedéseket meghatározni a tagállami állatkertekben tartott, madárinfluenzára fogékony madarak körében az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza megelőzése érdekében a vadon élő állatfajok és a biológiai sokféleség védelme céljából.

| (7) | Az állatkertekben tartott, fogékony madarak vakcinázása megfelelő kiegészítő megelőző intézkedés lehet bizonyos körülmények között. |
| --- | --- |

(7)

Az állatkertekben tartott, fogékony madarak vakcinázása megfelelő kiegészítő megelőző intézkedés lehet bizonyos körülmények között.

| (8) | Ezért helyénvaló közösségi szinten meghatározni az állatkertekben tartott madarak vakcinázására vonatkozó, tagállamok által követendő alapvető követelményeket is, amennyiben a tagállamok megfelelőnek ítélik meg az ilyen madarak vakcinázását. |
| --- | --- |

(8)

Ezért helyénvaló közösségi szinten meghatározni az állatkertekben tartott madarak vakcinázására vonatkozó, tagállamok által követendő alapvető követelményeket is, amennyiben a tagállamok megfelelőnek ítélik meg az ilyen madarak vakcinázását.

| (9) | A vakcinázás, bár elsősorban a kereskedelemmel nem érintett állatok egyes kategóriáira korlátozódik, nemzetközi kereskedelmi szempontból veszélyeztetheti a madárinfluenza-állapotot, és nem csak azon tagállamok vagy területeinek egy része esetében, ahol vakcinázást alkalmaznak. Ezért a vakcinázott madarak nem képezik kereskedelem tárgyát, kivéve ha bizonyos követelmények teljesülnek. A tagállamoknak 2005. november 30-ig kell tájékoztatniuk a Bizottságot az e határozat megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében meghozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(9)

A vakcinázás, bár elsősorban a kereskedelemmel nem érintett állatok egyes kategóriáira korlátozódik, nemzetközi kereskedelmi szempontból veszélyeztetheti a madárinfluenza-állapotot, és nem csak azon tagállamok vagy területeinek egy része esetében, ahol vakcinázást alkalmaznak. Ezért a vakcinázott madarak nem képezik kereskedelem tárgyát, kivéve ha bizonyos követelmények teljesülnek. A tagállamoknak 2005. november 30-ig kell tájékoztatniuk a Bizottságot az e határozat megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében meghozott intézkedésekről.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat meghatározza az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza (továbbiakban: madárinfluenza) vadon élő madarakról az állatkertben tartott fogékony madarakra való átterjedésének csökkentésére vonatkozó szabályokat. A sajátos epidemológiai helyzet miatt e szabályokat különösen a vadon élő madarak, különösen a vízimadarak, állatkertben tartott fogékony madarakkal való közvetlen és közvetett érintkezésének megelőzése céljából alkalmazzák.

2. cikk

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „Állatkert”:






  i) | olyan állandó létesítmény, amelyben vadon élő állatok egyedeit évente 7 napnál hosszabb időn keresztül a nagyközönség részére történő bemutatás céljából tartják, a cirkuszok, a díszállat kereskedések, valamint az olyan létesítmények kivételével, amelyeket a tagállamok azért vonnak ki e határozat hatálya alól, mert azok jelentősebb számú állatot, illetve állatfajt nem állítanak ki a nagyközönség részére, és a mentesség nem veszélyezteti ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítását; és |
| --- | --- | --- |

a)

„Állatkert”:

i)

olyan állandó létesítmény, amelyben vadon élő állatok egyedeit évente 7 napnál hosszabb időn keresztül a nagyközönség részére történő bemutatás céljából tartják, a cirkuszok, a díszállat kereskedések, valamint az olyan létesítmények kivételével, amelyeket a tagállamok azért vonnak ki e határozat hatálya alól, mert azok jelentősebb számú állatot, illetve állatfajt nem állítanak ki a nagyközönség részére, és a mentesség nem veszélyezteti ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítását; és

| ii) | „engedélyezett szervezet, intézmény vagy központ” a 92/65/EGK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett fogalommeghatározásnak megfelelően; |
| --- | --- |

ii)

„engedélyezett szervezet, intézmény vagy központ” a 92/65/EGK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett fogalommeghatározásnak megfelelően;

| b) | „Fogékony madár” minden olyan madárfaj, amely valószínűsíthetően fogékony a madárinfluenzára és nem szánják állati termékek előállítására. |
| --- | --- |

b)

„Fogékony madár” minden olyan madárfaj, amely valószínűsíthetően fogékony a madárinfluenzára és nem szánják állati termékek előállítására.

3. cikk

A tagállamok megfelelő és gyakorlati intézkedéseket hoznak a madárinfluenza vadon élő madarakról az állatkertben tartott fogékony madarakra való átterjedése veszélyének csökkentése érdekében, figyelembe véve az I. mellékletben meghatározott kritériumokat és kockázati tényezőket.

4. cikk

Kockázatértékelés alapján a tagállamok dönthetnek a madárinfluenza elleni, II. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban történő vakcinázás azon álltakertben tartott fogékony madarak esetében való alkalmazása mellett, amelyekről úgy vélik, hogy a madárinfluenza kockázatának ki vannak téve.

5. cikk

(1)   A 4. cikkben említett vakcinázást alkalmazni kívánó tagállamok az állatkertben tartott fogékony madarak vakcinázására vonatkozó programjukat benyújtják a Bizottságnak és hivatalosan bemutatják az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett vakcinázási program legalább a következő részletes adatokat tartalmazza:

| a) | azon állatkertek pontos címét és elhelyeztedését, ahol a vakcinázást végrehajtják; |
| --- | --- |

a)

azon állatkertek pontos címét és elhelyeztedését, ahol a vakcinázást végrehajtják;

| b) | a fogékony madarak egyedi azonosítását és számát; |
| --- | --- |

b)

a fogékony madarak egyedi azonosítását és számát;

| c) | a vakcinázandó madarak egyéni azonosítását; |
| --- | --- |

c)

a vakcinázandó madarak egyéni azonosítását;

| d) | a használt vakcina típusát, a vakcinázási programot és a vakcinázás ütemét; |
| --- | --- |

d)

a használt vakcina típusát, a vakcinázási programot és a vakcinázás ütemét;

| e) | a vakcinázási intézkedések végrehajtásáról szóló döntés okait; |
| --- | --- |

e)

a vakcinázási intézkedések végrehajtásáról szóló döntés okait;

| f) | a vakcinázás időpontjait. |
| --- | --- |

f)

a vakcinázás időpontjait.

6. cikk

A tagállamok haladéktalanul elfogadják az e határozatnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

7. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 167., 1992.6.22., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

2

(3)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o. A legutóbb a 2004/68/EK irányelvvel (HL L 226., 2004.6.25., 128. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 94., 1999.4.9., 24. o.

4

(5)  HL L 274., 2005.10.20., 105. o., . A(z) 745/2005/EK határozata módosított (A Hivatalos lap 79-ik oldalán található).

5

---

I. MELLÉKLET

Az egyes állatkertekben a 3. cikkben meghatározott intézkedések alkalmazásakor figyelembe veendő kritériumok és kockázati tényezők

| 1. | Az állatkert földrajzi elhelyezkedése a madarak vonulási útvonalai mentén, különösen ha azok kiindulási pontja Közép- és Kelet-Ázsia, a Kaszpi-tenger vagy a Fekete-tenger térsége; |
| --- | --- |

1.

Az állatkert földrajzi elhelyezkedése a madarak vonulási útvonalai mentén, különösen ha azok kiindulási pontja Közép- és Kelet-Ázsia, a Kaszpi-tenger vagy a Fekete-tenger térsége;

| 2. | Az állatkert és azon vizes élőhelyek, tavacskák, mocsarak, tavak, folyók közötti távolság, amelyeknél vonuló vízimadarak gyülekezhetnek; |
| --- | --- |

2.

Az állatkert és azon vizes élőhelyek, tavacskák, mocsarak, tavak, folyók közötti távolság, amelyeknél vonuló vízimadarak gyülekezhetnek;

| 3. | Az állatkert földrajzi elhelyezkedése vonuló madárfajok, különösen a vízimadarak által sűrűn benépesített területeken. |
| --- | --- |

3.

Az állatkert földrajzi elhelyezkedése vonuló madárfajok, különösen a vízimadarak által sűrűn benépesített területeken.

---

II. MELLÉKLET

A VAKCINÁZÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 1. | A vakcinázás terjedelme | Csak a betegség szempontjából fogékony madarakon kell vakcinázást folytatni. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Beoltandó madárfajok | Fel kell állítani az egyéni azonosítást is tartalmazó, beoltandó madarak listáját, és a vakcinázás időpontjától számítva legalább tíz évig meg kell őrizni. |
| 3. | A vakcinázás időtartama | Minden állatkertben tartott, beoltandó madarat a lehető leghamarabb be kell oltani. Mindenesetre az állatkertben minden vakcinázást 96 órán belül le kell folytatni. |
| 4. | A beoltott madarak és a belőlük készített termékek különleges helyzete | Ugyanazon tagállam állatkertjeinek hatósági felügyelete vagy egy másik tagállam egyedi engedélye hiányában a beoltott madarakkal tilos kereskedni és azokat szállítani.
  Az ilyen madarak felhasználásával készített termékek nem kerülhetnek be az élelmiszerláncba. |
| 5. | A beoltott madarak egyedi azonosítása és nyilvántartása | A beoltott madarak egyedileg azonosíthatóknak kell lenniük és a róluk készült nyilvántartásokat megfelelő, egyértelmű bejegyzéssel kell ellátni. Lehetőség szerint az oltás alkalmával kitörölhetetlen módon feltüntetett azonosító jelzéssel kell a beoltott madarakat ellátni. |
| 6. | A vakcinázási kampány végrehajtása | A vakcinázást az illetékes hatóságok hatósági állatorvosa felügyeli. Meg kell tenni a vírus esetleges elterjedésének elkerüléséhez szükséges intézkedéseket. Bármely mennyiségű maradvány-oltóanyagot vissza kell küldeni az oltóanyag elosztó állomásra, a beoltott madarak számát és a felhasznált adagokat tartalmazó jegyzőkönyvvel.
  Lehetőség szerint a vakcinázást megelőzően és legkorábban az azt követő 30 nap elteltével vérmintát kell venni a madárinfluenzára vonatkozó szerológiai vizsgálat céljából. A vizsgálati eredmény jegyzőkönyvét legalább tíz évig meg kell őrizni. |
| 7. | Az alkalmazandó oltóanyag | Az inaktív oltóanyagot megfelelően kell összeállítani, hogy hatékony legyen a jelenlévő vírus típusával szemben. A gyártó és/vagy az állat-egészségügyi hatóságok utasításait betartva kell felhasználni. |
| 8. | A Bizottság tájékoztatása a program végrehajtásáról | Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében a Bizottságot és a tagállamokat részletesen tájékoztatni kell a program végrehajtásáról, beleértve a vizsgálati eredményeket is. |

1.

A vakcinázás terjedelme

Csak a betegség szempontjából fogékony madarakon kell vakcinázást folytatni.

2.

Beoltandó madárfajok

Fel kell állítani az egyéni azonosítást is tartalmazó, beoltandó madarak listáját, és a vakcinázás időpontjától számítva legalább tíz évig meg kell őrizni.

3.

A vakcinázás időtartama

Minden állatkertben tartott, beoltandó madarat a lehető leghamarabb be kell oltani. Mindenesetre az állatkertben minden vakcinázást 96 órán belül le kell folytatni.

4.

A beoltott madarak és a belőlük készített termékek különleges helyzete

Ugyanazon tagállam állatkertjeinek hatósági felügyelete vagy egy másik tagállam egyedi engedélye hiányában a beoltott madarakkal tilos kereskedni és azokat szállítani.

Az ilyen madarak felhasználásával készített termékek nem kerülhetnek be az élelmiszerláncba.

5.

A beoltott madarak egyedi azonosítása és nyilvántartása

A beoltott madarak egyedileg azonosíthatóknak kell lenniük és a róluk készült nyilvántartásokat megfelelő, egyértelmű bejegyzéssel kell ellátni. Lehetőség szerint az oltás alkalmával kitörölhetetlen módon feltüntetett azonosító jelzéssel kell a beoltott madarakat ellátni.

6.

A vakcinázási kampány végrehajtása

A vakcinázást az illetékes hatóságok hatósági állatorvosa felügyeli. Meg kell tenni a vírus esetleges elterjedésének elkerüléséhez szükséges intézkedéseket. Bármely mennyiségű maradvány-oltóanyagot vissza kell küldeni az oltóanyag elosztó állomásra, a beoltott madarak számát és a felhasznált adagokat tartalmazó jegyzőkönyvvel.

Lehetőség szerint a vakcinázást megelőzően és legkorábban az azt követő 30 nap elteltével vérmintát kell venni a madárinfluenzára vonatkozó szerológiai vizsgálat céljából. A vizsgálati eredmény jegyzőkönyvét legalább tíz évig meg kell őrizni.

7.

Az alkalmazandó oltóanyag

Az inaktív oltóanyagot megfelelően kell összeállítani, hogy hatékony legyen a jelenlévő vírus típusával szemben. A gyártó és/vagy az állat-egészségügyi hatóságok utasításait betartva kell felhasználni.

8.

A Bizottság tájékoztatása a program végrehajtásáról

Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében a Bizottságot és a tagállamokat részletesen tájékoztatni kell a program végrehajtásáról, beleértve a vizsgálati eredményeket is.

---

| 22.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/79

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 21.)

a H5N1 altípus alá tartozó A típusú influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló 2005/734/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 4199. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/745/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója az élő baromfi és a baromfitermékek nemzetközi kereskedelme útján bekerülhet a Közösségbe. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója az élő baromfi és a baromfitermékek nemzetközi kereskedelme útján bekerülhet a Közösségbe.

| (2) | A H5N1 altípus alá tartozó A típusú influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenza megjelenését jelezték nemrég Közösséggel szomszédos harmadik országokban. A részletes bizonyítékok és a molekuláris járványtani adatok hangsúlyozottan arra utalnak, hogy a madárinfluenza-vírus vonuló madárfajok révén elterjedt. |
| --- | --- |

(2)

A H5N1 altípus alá tartozó A típusú influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenza megjelenését jelezték nemrég Közösséggel szomszédos harmadik országokban. A részletes bizonyítékok és a molekuláris járványtani adatok hangsúlyozottan arra utalnak, hogy a madárinfluenza-vírus vonuló madárfajok révén elterjedt.

| (3) | A tagállamokbeli helyzet megfigyelése céljából a Bizottság elfogadta a tagállamok baromfik és vadmadarak madárinfluenza-fertőzöttségére vonatkozó 2005-ös felmérési programjai végrehajtásának jóváhagyásáról és az e programok végrehajtását szolgáló közösségi pénzügyi hozzájáruláshoz szükséges jelentési és támogathatósági szabályok meghatározásáról szóló, 2005. október 17-i 2005/732/EK határozatot (2). |
| --- | --- |

(3)

A tagállamokbeli helyzet megfigyelése céljából a Bizottság elfogadta a tagállamok baromfik és vadmadarak madárinfluenza-fertőzöttségére vonatkozó 2005-ös felmérési programjai végrehajtásának jóváhagyásáról és az e programok végrehajtását szolgáló közösségi pénzügyi hozzájáruláshoz szükséges jelentési és támogathatósági szabályok meghatározásáról szóló, 2005. október 17-i 2005/732/EK határozatot (2).

| (4) | A H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának vadon élő madarak által baromfigazdaságokba és más, madarakat fogságban tenyésztő telepekre való bevitele veszélyének csökkentése céljából elfogadták a H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló, 2005. október 19-i 2005/734/EK bizottsági határozatot (3). |
| --- | --- |

(4)

A H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának vadon élő madarak által baromfigazdaságokba és más, madarakat fogságban tenyésztő telepekre való bevitele veszélyének csökkentése céljából elfogadták a H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott nagy patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különös veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló, 2005. október 19-i 2005/734/EK bizottsági határozatot (3).

| (5) | E határozat értelmében a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a baromfit és más, fogságban élő madarakat tartó egyéni gazdaságokat, amelyeket járványtani és madártani adatok alapján a vadon élő madarak által terjesztett H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által különösen veszélyeztetettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(5)

E határozat értelmében a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a baromfit és más, fogságban élő madarakat tartó egyéni gazdaságokat, amelyeket járványtani és madártani adatok alapján a vadon élő madarak által terjesztett H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által különösen veszélyeztetettnek kell tekinteni.

| (6) | Tekintettel a Közösségben a vadon élő madarak költözési idényének közeledtére és a madárinfluenza újabb, Közösséggel határos harmadik országokban való kitöréseivel kapcsolatos jelentésekre, célszerű a 2005/734/EK határozat értelmében már hatályban lévő közösségi intézkedések megerősítése és szükség szerinti kiegészítése, a madárinfluenza továbbterjedése veszélyének csökkentése céljából. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a Közösségben a vadon élő madarak költözési idényének közeledtére és a madárinfluenza újabb, Közösséggel határos harmadik országokban való kitöréseivel kapcsolatos jelentésekre, célszerű a 2005/734/EK határozat értelmében már hatályban lévő közösségi intézkedések megerősítése és szükség szerinti kiegészítése, a madárinfluenza továbbterjedése veszélyének csökkentése céljából.

| (7) | A 2005/734/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2005/734/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A tagállamoknak 2005. november 5-ig tájékoztatniuk kell a Bizottságot az e határozat megfelelő végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak 2005. november 5-ig tájékoztatniuk kell a Bizottságot az e határozat megfelelő végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.

| (9) | Az ebben a határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/734/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A htaározat a következő 2a. ponttal egészül ki:
  „2a. cikk
  További veszélycsökkentő intézkedések
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy területük azon térségeiben, amelyekről megállapították az 1. cikk (1) bekezdésével összhangban, hogy különösen veszélyeztetettek a madárinfluenza bevitelét illetően, teljesülnek a következő feltételek:






  a) | haladéktalanul megtiltják a baromfi szabadtartását; illetékes hatóság azonban engedélyezheti baromfi szabadtartását, feltéve, hogy a baromfit zárt térben vagy olyan védelmet biztosító helyen etetik és itatják, amely kellőképpen megakadályozza a vadon élő madarak berepülését, és azoknak a baromfi táplálására szolgáló élelemhez és vízhez való hozzáférését; |
| --- | --- | --- |

1.

A htaározat a következő 2a. ponttal egészül ki:

„2a. cikk

További veszélycsökkentő intézkedések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy területük azon térségeiben, amelyekről megállapították az 1. cikk (1) bekezdésével összhangban, hogy különösen veszélyeztetettek a madárinfluenza bevitelét illetően, teljesülnek a következő feltételek:

a)

haladéktalanul megtiltják a baromfi szabadtartását; illetékes hatóság azonban engedélyezheti baromfi szabadtartását, feltéve, hogy a baromfit zárt térben vagy olyan védelmet biztosító helyen etetik és itatják, amely kellőképpen megakadályozza a vadon élő madarak berepülését, és azoknak a baromfi táplálására szolgáló élelemhez és vízhez való hozzáférését;

| b) | a kültéri, egyes baromfifélék számára állat-egészségügyi szempontból szükséges vízgyűjtőket megfelelő védelemmel látják el a vadon élő vízimadarakkal szemben; |
| --- | --- |

b)

a kültéri, egyes baromfifélék számára állat-egészségügyi szempontból szükséges vízgyűjtőket megfelelő védelemmel látják el a vadon élő vízimadarakkal szemben;

| c) | a baromfit nem itatják vadon élő madarak által hozzáférhető felszíni vízgyűjtőkből, kivéve ha a vizet megfelelően kezelték a lehetséges vírusok semlegesítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

a baromfit nem itatják vadon élő madarak által hozzáférhető felszíni vízgyűjtőkből, kivéve ha a vizet megfelelően kezelték a lehetséges vírusok semlegesítésének biztosítása érdekében;

| d) | madárvadászat idején tilos az Anseriformes és a Charadriiformes rendhez tartozó madarak csalimadárként való felhasználása; ezeket a madarakat azonban az illetékes hatóság szigorú felügyelete mellett fel lehet használni csalimadárnak, vadon élő madarak csalogatása céljából a 2005/732/EK határozat értelmében létrehozott ellenőrzési program keretében végzendő mintavételhez. |
| --- | --- |

d)

madárvadászat idején tilos az Anseriformes és a Charadriiformes rendhez tartozó madarak csalimadárként való felhasználása; ezeket a madarakat azonban az illetékes hatóság szigorú felügyelete mellett fel lehet használni csalimadárnak, vadon élő madarak csalogatása céljából a 2005/732/EK határozat értelmében létrehozott ellenőrzési program keretében végzendő mintavételhez.

(2)   A tagállamok biztosítják a baromfinak és más madaraknak a piacokon, bemutatókon, kiállításokon és kulturális rendezvényeken való összegyűjtése tilalmát; kedvező kockázatértékelési eredmények esetén azonban illetékes hatóság engedélyezheti a baromfinak és más, fogságban élő madaraknak az ilyen helyeken való összegyűjtését.”

| 2. | A 4. cikkben a „2006. január 31.” helyébe a következő szöveg kerül: „2005. december 1”. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikkben a „2006. január 31.” helyébe a következő szöveg kerül: „2005. december 1”.

2. cikk

A tagállamok az e határozatnak való megfelelés érdekében haladéktalanul meghozzák a szükséges intézkedéseket, és kihirdetik azokat. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 274., 2005.10.20., 95. o.

2

(3)  HL L 274., 2005.10.20., 105. o.

3

---