----

----

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

----

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. srpna 2005

o zřízení registru míst, která mají tvořit interkalibrační síť v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES

(oznámeno pod číslem K(2005) 3140)

(2005/646/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici 2000/60/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (1), a zejména na oddíl 1.4.1 bod vii) přílohy V uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Registr míst, která mají tvořit interkalibrační síť podle oddílu 1.4.1 vii) přílohy V směrnice 2000/60/ES, je stanoven v oddílu 1 přílohy tohoto rozhodnutí. Tento registr zahrnuje také místa v Bulharsku, Norsku a Rumunsku, které se účastní interkalibrační sítě dobrovolně.

2.   Pro účely zřízení registru a interkalibračních cvičení budou členské státy rozděleny do zeměpisných interkalibračních skupin, jak jsou uvedeny v oddílu 2 přílohy, které zahrnují členské státy sdílející jednotlivé typy útvarů povrchových vod.

Článek 2

Členské státy Komisi předají, bude-li to nezbytné, aktualizované příslušné údaje a informace za každé místo uvedené v příloze.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. srpna 2005.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

----

(1)Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).

----

PŘÍLOHA

ODDÍL 1

Registr míst, která mají tvořit interkalibrační síť

Za každé místo se poskytnou následující informace:

Třetí země, které se účastní mezikalibrační činnosti dobrovolně:

ODDÍL 2

Zeměpisné interkalibrační skupiny

Následující tabulka přináší seznam členských států zúčastněných v jednotlivých zeměpisných interkalibračních skupinách:

1.   ŘEKY

Norsko je vyzváno k dobrovolnému vstupu do skupiny Northern (RNO) Group a Bulharsko a Rumunsko jsou vyzvány ke vstupu do skupiny Eastern Continental (REC) Group.

2.   JEZERA

Norsko se vyzývá k dobrovolnému vstupu do skupiny Northern (LNO) Group a Rumunsko je vyzváno ke vstupu do skupiny Mediterranean (LME) Group.

3.   BRAKICKÉ A POBŘEŽNÍ VODY

Norsko se vyzývá ke vstupu do skupiny the North-East Atlantic (CNE) Group a Bulharsko a Rumunsko jsou vyzvány k vytvoření skupiny Black Sea (CBL) Group.

----

Oprava

----

Oprava Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part

(Tento text zrušuje a nahrazuje text vyhlášený v Úředním věstníku L 26 ze dne 28. ledna 2005, s. 3)

DOHODA O STABILIZACI A PŘIDRUŽENÍ

mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé (1)

BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

ŘECKÁ REPUBLIKA,

ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

IRSKO,

ITALSKÁ REPUBLIKA,

LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

FINSKÁ REPUBLIKA,

ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

smluvní strany Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli, Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a Smlouvy o Evropské unii,

dále jen ‚členské státy‘, a

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII,

dále jen ‚Společenství‘,

na jedné straně, a

CHORVATSKÁ REPUBLIKA, dále jen ‚Chorvatsko‘,

na straně druhé,

S OHLEDEM na pevné svazky mezi stranami a hodnotami, které sdílejí, na přání posílit tyto svazky a zavést úzké a trvalé vztahy založené na vzájemnosti a společném zájmu, které by měly umožnit Chorvatsku dále posílit a rozšířit vztahy se Společenstvím,

S OHLEDEM na význam této dohody v rámci procesu stabilizace a přidružení se zeměmi jihovýchodní Evropy při zavádění a konsolidaci stabilního evropského řádu založeného na spolupráci, jehož pilířem je Evropská unie, jakož i v rámci Paktu stability,

S OHLEDEM na závazek stran přispívat všemi prostředky k politické, hospodářské a institucionální stabilizaci v Chorvatsku i v celé oblasti prostřednictvím rozvoje občanské společnosti a demokratizace, budování institucí a reformy veřejné správy, posílení obchodní a hospodářské spolupráce, široké spolupráce včetně spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, posílení vnitrostátní a regionální bezpečnosti,

S OHLEDEM na závazek stran rozšiřovat politické a hospodářské svobody jako samotný základ této dohody, jakož i na jejich závazek dodržovat lidská práva a právní stát, včetně práv osob patřících k národnostním menšinám, a demokratické zásady prostřednictvím systému mnoha politických stran se svobodnými a spravedlivými volbami,

S OHLEDEM na opětovně potvrzený závazek Chorvatska respektovat práva všech uprchlíků a vysídlených osob na návrat a chránit jejich související práva,

S OHLEDEM na závazek stran plně provádět veškeré zásady a ustanovení Charty OSN, OBSE, zejména zásady a ustanovení Helsinského závěrečného aktu, závěrečných dokumentů konferencí z Madridu a Vídně, Pařížské charty pro novou Evropu a Paktu stability pro jihovýchodní Evropu, jakož i splnit povinnosti stanovené v Daytonské, Pařížské a Erdutské dohodě, s cílem přispět k regionální stabilitě a spolupráci mezi zeměmi v regionu,

S OHLEDEM na závazek stran dodržovat zásady tržního hospodářství a připravenost Společenství přispět k hospodářským reformám v Chorvatsku,

S OHLEDEM na závazek stran podporovat volný obchod v souladu s právy a povinnostmi vyplývajícími z WTO,

PŘEJÍCE SI zahájit pravidelný politický dialog o dvoustranných a mezinárodních otázkách společného zájmu, včetně regionálních aspektů, berouce v úvahu společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie,

PŘESVĚDČENY, že dohoda o stabilizaci a přidružení vytvoří nové ovzduší pro jejich hospodářské vztahy a zejména pro rozvoj obchodu a investic, jež jsou nezbytnými faktory hospodářské restrukturalizace a modernizace,

VĚDOMY SI závazku Chorvatska sblížit své právní předpisy v příslušných oblastech s právními předpisy Společenství,

VZHLEDEM k ochotě Společenství poskytnout rozhodující podporu pro provádění reforem a obnovy a použít veškeré dostupné nástroje v oblasti spolupráce a technické, finanční a hospodářské pomoci pro toto úsilí na souhrnném, orientačním a víceletém základě,

POTVRZUJÍCE, že ustanovení této dohody, která spadají do oblasti působnosti třetí části hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství, zavazují Spojené království a Irsko jako samostatné smluvní strany a nikoli jako součást Evropského společenství, dokud Spojené království, popřípadě Irsko neoznámí Chorvatské republice, že začalo být vázáno jako součást Evropského společenství v souladu s Protokolem o postavení Spojeného království a Irska připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství. Totéž platí pro Dánsko v souladu s Protokolem o postavení Dánska připojeným k uvedeným smlouvám,

PŘIMOMÍNAJÍCE záhřebský summit, který vyzval k dalšímu upevnění vztahů mezi zeměmi, které se účastní procesu stabilizace a přidružení, a Evropskou unií, jakož i k prohloubení regionální spolupráce,

PŘIPOMÍNAJÍCE připravenost Evropské unie integrovat Chorvatsko v co největší možné míře do hlavního politického a hospodářského proudu Evropy, jeho status jako možného kandidáta členství v EU na základě Smlouvy o Evropské unii a splnění kritérií, která definovala Evropská rada v červnu 1993, s výhradou úspěšného provádění této dohody, zejména s ohledem na regionální spolupráci,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

1.   Zakládá se přidružení mezi Společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chorvatskem na straně druhé.

2.   Účelem tohoto přidružení je:

HLAVA I

OBECNÉ ZÁSADY

Článek 2

Základem vnitrostátní a zahraniční politiky stran a základními prvky této dohody jsou úcta k demokratickým zásadám a lidským právům vyhlášeným Všeobecnou deklarací lidských práv a definovaným v Helsinském závěrečném aktu a Pařížské chartě pro novou Evropu, úcta k zásadám mezinárodního práva a k právnímu státu, stejně jako k zásadám tržního hospodářství vyjádřeným v dokumentu Bonnské konference KBSE o hospodářské spolupráci.

Článek 3

Mír a stabilita na mezinárodní i regionální úrovni a rozvoj dobrých sousedských vztahů hrají v procesu stabilizace a přidružení, uvedeném v závěrech Rady Evropské unie ze dne 21. června 1999, hlavní roli. Uzavření a provádění této dohody spadá do rámce závěrů Rady Evropské unie ze dne 29. dubna 1997 a je založeno na jednotlivých zásluhách Chorvatska.

Článek 4

Chorvatsko se zavazuje udržovat a podporovat spolupráci a dobré sousedské vztahy s ostatními zeměmi regionu, včetně vhodné úrovně vzájemných koncesí týkajících se pohybu osob, zboží, kapitálu a služeb, jakož i rozvoje projektů společného zájmu, zejména projektů týkajících se návratu uprchlíků a boje proti organizované trestné činnosti, korupci, praní peněz, nedovolené migraci a obchodu s lidmi. Tento závazek je klíčovým faktorem rozvoje vztahů a spolupráce mezi stranami a přispívá tak k regionální stabilitě.

Článek 5

1.   Přidružení bude uskutečňováno postupně a bude plně uskutečněno nejpozději do šesti let od vstupu této dohody v platnost.

2.   Rada stabilizace a přidružení zřízená podle článku 110 pravidelně přezkoumá používání této dohody a dosahování právních, správních, institucionálních a hospodářských reforem Chorvatskem ve světle preambule a v souladu s obecnými zásadami stanovenými v této dohodě.

Článek 6

Dohoda je plně slučitelná s odpovídajícími ustanoveními WTO, zejména článkem XXIV dohody GATT 1994 a článkem V dohody GATS.

HLAVA II

POLITICKÝ DIALOG

Článek 7

V rámci této dohody mezi sebou strany zahájí politický dialog. Doprovází a upevňuje sblížení mezi Evropskou unií a Chorvatskem a přispívá k vytváření pout solidarity a nových forem spolupráce mezi stranami.

Politický dialog má zejména podporovat:

Článek 8

1.   Politický dialog probíhá v rámci Rady stabilizace a přidružení, jež má obecnou odpovědnost za veškeré otázky, které si jí budou strany přát předložit.

2.   Na žádost stran může politický dialog probíhat rovněž v těchto formách:

Článek 9

Politický dialog na parlamentní úrovni se uskuteční v rámci Parlamentního výboru stabilizace a přidružení zřízeného podle článku 116.

Článek 10

Politický dialog může probíhat v mnohostranném rámci a jako regionální dialog zahrnující ostatní země regionu.

HLAVA III

REGIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 11

V souladu se svým závazkem prosazovat mír a stabilitu a rozvoj dobrých sousedských vztahů bude Chorvatsko aktivně podporovat regionální spolupráci. Společenství bude rovněž podporovat projekty s regionálním nebo přeshraničním rozměrem prostřednictvím svých programů technické pomoci.

Kdykoli bude mít Chorvatsko v úmyslu posílit spolupráci s jednou ze zemí uvedených v článcích 12 až 14, bude o tom informovat a bude konzultovat Společenství a jeho členské státy v souladu s hlavou X.

Článek 12

Spolupráce s jinými zeměmi, jež podepsaly dohodu o stabilizaci a přidružení

Chorvatsko zahájí po podpisu této dohody jednání se zemí nebo zeměmi, které již podepsaly dohodu o stabilizaci a přidružení s cílem uzavřít úmluvu o regionální spolupráci, jejímž cílem bude rozšířit rozsah spolupráce mezi dotyčnými zeměmi.

Hlavními prvky těchto úmluv budou:

Tyto úmluvy budou podle potřeby obsahovat ustanovení pro tvorbu nezbytných institucionálních mechanismů.

Tyto úmluvy budou uzavřeny do dvou let po vstupu této dohody v platnost. Připravenost Chorvatska uzavřít takové úmluvy bude podmínkou dalšího rozvoje vztahů mezi Chorvatskem a Evropskou unií.

Článek 13

Spolupráce s ostatními zeměmi, jichž se týká proces stabilizace a přidružení

Chorvatsko se zapojí do regionální spolupráce s ostatními zeměmi, jichž se týká proces stabilizace a přidružení, v některých nebo ve všech oblastech spolupráce zahrnutých v této dohodě, a zejména v oblastech společného zájmu. Tato spolupráce by měla být slučitelná se zásadami a cíli této dohody.

Článek 14

Spolupráce se zeměmi kandidujícími na přistoupení k EU

Chorvatsko může podporovat svoji spolupráci s jakoukoli zemí kandidující na přistoupení k EU a může s ní uzavřít úmluvu o regionální spolupráci v jakékoli oblasti spolupráce zahrnuté v této dohodě. Taková smlouva by měla mít za cíl umožnit postupně sladit dvoustranné vztahy mezi Chorvatskem a uvedenou zemí s odpovídající oblastí vztahů mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a uvedenou zemí.

HLAVA IV

VOLNÝ POHYB ZBOŽÍ

Článek 15

1.   Během období nejdéle šesti let od vstupu této dohody v platnost Společenství a Chorvatsko postupně vytvoří oblast volného obchodu v souladu s touto dohodou a ve shodě s dohodami GATT 1994 a WTO. Přitom zohlední níže uvedené zvláštní požadavky.

2.   Na klasifikaci zboží při obchodu mezi oběma stranami se použije kombinovaná nomenklatura zboží.

3.   U všech produktů se základní clo, na které se vztahují postupná snižování podle této dohody, rovná clu skutečně platnému erga omnes ke dni, který předchází podpisu této dohody, nebo clu závaznému ve WTO pro rok 2002, vždy však nejnižšímu z nich.

4.   Veškeré snížení cla platné po podpisu této dohody podle zásady erga omnes, zejména snížení přijaté během celních vyjednávání v rámci WTO, nahrazují základní cla podle odstavce 3 ode dne platnosti těchto snížených sazeb.

5.   Společenství a Chorvatsko si navzájem sdělí svá základní cla.

KAPITOLA I

PRŮMYSLOVÉ VÝROBKY

Článek 16

1.   Tato kapitola se vztahuje na produkty pocházející ze Společenství nebo Chorvatska, které jsou uvedeny v kapitolách 25 až 97 kombinované nomenklatury, s výjimkou produktů uvedených v příloze I odst. 1 bodu ii) Dohody o zemědělství (GATT 1994).

2.   Články 17 a 18 se nevztahují ani na textilní výrobky, ani na výrobky z oceli kapitoly 72 kombinované nomenklatury, jak je uvedeno v článcích 22 a 23.

3.   Obchod s produkty uvedenými ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii mezi stranami se uskutečňuje v souladu s uvedenou smlouvou.

Článek 17

1.   Dovozní cla na produkty pocházející z Chorvatska do Společenství se zrušují vstupem této dohody v platnost.

2.   Množstevní omezení dovozu do Společenství a opatření s rovnocenným účinkem se u produktů pocházejících z Chorvatska zrušují dnem vstupu této dohody v platnost.

Článek 18

1.   Dovozní cla Chorvatska na zboží pocházející ze Společenství, kromě zboží uvedeného v přílohách I a II, se zrušují vstupem této dohody v platnost.

2.   Dovozní cla Chorvatska na zboží pocházející ze Společenství, které je uvedeno v příloze I, se postupně snižují v souladu s tímto harmonogramem:

3.   Dovozní cla na zboží pocházející ze Společenství do Chorvatska, které je uvedeno v příloze II, se postupně snižují a odstraňují v souladu s tímto harmonogramem:

4.   Množstevní omezení dovozu do Chorvatska a opatření s rovnocenným účinkem se u zboží pocházejícího ze Společenství zrušují dnem vstupu této dohody v platnost.

Článek 19

Vstupem této dohody v platnost zrušují Společenství a Chorvatsko ve vzájemném obchodu všechny poplatky s účinkem rovnocenným dovozním clům.

Článek 20

1.   Vstupem této dohody v platnost zrušují Společenství a Chorvatsko veškerá vývozní cla a poplatky s rovnocenným účinkem.

2.   Vstupem této dohody v platnost zrušují Společenství a Chorvatsko veškerá vzájemná množstevní omezení vývozu a opatření s rovnocenným účinkem.

Článek 21

Chorvatsko prohlašuje, že je připraveno snížit svá cla v obchodu se Společenstvím rychleji, než je stanoveno článek 18, pokud to umožní jeho celková hospodářská situace a stav daného hospodářského odvětví.

Rada stabilizace a přidružení za tímto účelem předloží doporučení.

Článek 22

Protokol 1 stanoví opatření, která se použijí na textilní výrobky v něm uvedené.

Článek 23

Protokol 2 stanoví opatření, která se použijí na výrobky z oceli kapitoly 72 kombinované nomenklatury v něm uvedené.

KAPITOLA II

ZEMĚDĚLSTVÍ A RYBOLOV

Článek 24

Definice

1.   Tato kapitola se vztahuje na obchod se zemědělskými produkty a produkty rybolovu pocházejícími ze Společenství nebo Chorvatska.

2.   Pojem ‚zemědělské produkty a produkty rybolovu‘ se vztahuje na produkty uvedené v kapitolách 1 až 24 kombinované nomenklatury a produkty uvedené v příloze I odst. 1 bodu ii) Dohody o zemědělství (GATT 1994).

3.   Tato definice zahrnuje ryby a produkty rybolovu uvedené v kapitole 3, číslech 1604 a 1605 a položkách 0511 91, 2301 20 a ex 1902 20 (‚nadívané těstoviny obsahující více než 20 % hmotnostních ryb, korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých‘).

Článek 25

Protokol 3 stanoví právní úpravu obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty v něm uvedenými.

Článek 26

1.   Dnem vstupu této dohody v platnost Společenství zrušuje veškerá množstevní omezení dovozu a opatření s rovnocenným účinkem u zemědělských produktů a produktů rybolovu pocházejících z Chorvatska.

2.   Dnem vstupu této dohody v platnost Chorvatsko zrušuje veškerá množstevní omezení dovozu a opatření s rovnocenným účinkem u zemědělských produktů a produktů rybolovu pocházejících ze Společenství.

Článek 27

Zemědělské produkty

1.   Dnem vstupu této dohody v platnost Společenství zrušuje dovozní cla a poplatky s rovnocenným účinkem na dovoz zemědělských produktů pocházejících z Chorvatska jiných než čísel 0102, 0201, 0202 a 2204 kombinované nomenklatury.

U produktů kapitol 7 a 8 kombinované nomenklatury, pro které společný celní sazebník stanoví použití valorických a specifických cel, se odstraňování cla vztahuje pouze na valorickou část cla.

2.   Dnem vstupu této dohody v platnost Společenství stanoví dovozní cla na produkty typu ‚baby beef‘ do Společenství, definovaných v příloze III a pocházejících z Chorvatska, na 20 % valorického cla a 20 % specifického cla podle společného celního sazebníku Evropských společenství v rámci roční celní kvóty 9 400 tun vyjádřených v hmotnosti jatečně upravených těl.

4.   Právní úprava obchodování s vínem a lihovinami bude stanovena v dodatkovém protokolu o víně a lihovinách.

Článek 28

Produkty rybolovu

1.   Od vstupu této dohody v platnost Společenství zcela zruší cla na ryby a produkty rybolovu pocházející z Chorvatska jiné než uvedené v příloze Va. Na produkty uvedené v příloze Va se vztahují ustanovení této přílohy.

2.   Od vstupu této dohody v platnost Chorvatsko zruší veškeré poplatky s účinkem rovnocenným clu a zcela zruší cla na ryby a produkty rybolovu pocházející z Evropského společenství jiné než uvedené v příloze Vb. Na produkty uvedené v příloze Vb se vztahují ustanovení této přílohy.

Článek 29

S ohledem na objem obchodu se zemědělskými a produkty rybolovu mezi stranami, jejich zvláštní citlivost, pravidla společné politiky Společenství a chorvatské politiky zemědělství a rybolovu, vzhledem k významu zemědělství a rybolovu pro chorvatské hospodářství a s ohledem na důsledky mnohostranných obchodních jednání v rámci WTO přezkoumají Společenství a Chorvatsko v Radě stabilizace a přidružení nejpozději do 1. července 2006 produkt po produktu, na řádném a vzájemném základě možnosti udělení dalších vzájemných koncesí s cílem provést větší liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty a produkty rybolovu.

Článek 30

Touto kapitolou není nijak dotčeno jednostranné použití výhodnějších opatření jednou nebo druhou stranou.

Článek 31

Bez ohledu na jiná ustanovení této dohody, a zejména článek 38, zahájí obě strany neprodleně konzultace s cílem nalézt vhodné řešení, způsobí-li dovoz produktů pocházejících z jedné ze stran, které jsou předmětem koncesí podle článků 25, 27 a 28, s ohledem na zvláštní citlivost zemědělských a rybářských trhů, vážné narušení trhů nebo domácích regulačních mechanismů druhé strany. Do nalezení takového řešení může dotčená strana přijmout příslušná opatření, která považuje za nezbytná.

KAPITOLA III

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

Článek 32

Tato kapitola se vztahuje na obchod se všemi produkty mezi stranami, není-li zde nebo v protokolech 1, 2 nebo 3 stanoveno jinak.

Článek 33

Status quo

1.   Ode dne vstupu této dohody v platnost se v obchodu mezi Společenstvím a Chorvatskem nezavádějí žádná nová dovozní nebo vývozní cla nebo poplatky s rovnocenným účinkem ani se nezvyšují stávající cla nebo poplatky.

2.   Ode dne vstupu této dohody v platnost se v obchodu mezi Společenstvím a Chorvatskem nezavádějí žádná nová množstevní omezení dovozu nebo vývozu nebo opatření s rovnocenným účinkem ani se nezpřísňují stávající omezení.

3.   Aniž jsou dotčeny koncese udělené podle článku 26, neomezují odstavce 1 a 2 tohoto článku nijak provádění odpovídajících zemědělských politik Chorvatska a Společenství nebo přijímání opatření v rámci těchto politik, není-li jimi ovlivněn dovozní režim podle příloh III, IVa, IVb, IVc, IVd, IVe, IVf a Va a Vb.

Článek 34

Zákaz daňové diskriminace

1.   Strany se zdrží zavedení jakýchkoli vnitřních daňových opatření nebo postupů a zruší případná stávající opatření a postupy, které přímo nebo nepřímo diskriminují produkty jedné strany vzhledem k podobným produktům pocházejícím z území druhé strany.

2.   Produkty vyvezené na území jedné ze smluvních stran nesmí být zvýhodněny vrácením vnitřní nepřímé daně nad rámec nepřímé daně, jež na ně byla uvalena.

Článek 35

Ustanovení o zrušení dovozních cel se rovněž vztahují na cla daňové povahy.

Článek 36

Celní unie, oblasti volného obchodu, přeshraniční ujednání

1.   Tato dohoda nebrání zachování nebo zřizování celních unií, oblastí volného obchodu nebo režimů příhraničního obchodu, pokud nemění obchodní úpravy stanovené touto dohodou.

2.   Během přechodného období podle článku 18 se tato dohoda nedotýká provádění zvláštních preferenčních režimů pro pohyb zboží, které byly stanoveny v příhraničních dohodách uzavřených dříve mezi jedním nebo více členskými státy a Socialistickou federativní republikou Jugoslávie, jejímž nástupcem se stalo Chorvatsko, nebo které vyplývají z dvoustranných dohod uvedených v hlavě III, jež uzavřelo Chorvatsko na podporu regionálního obchodu.

3.   V rámci Rady stabilizace a přidružení se mezi stranami uskuteční konzultace o dohodách uvedených v odstavci 1 a 2 tohoto článku a na vyžádání i o ostatních významných otázkách týkajících se jejich obchodní politiky vůči třetím zemím. Takové konzultace se uskuteční zejména v případě přistoupení třetí země ke Společenství, s cílem zohlednit vzájemné zájmy Společenství a Chorvatska uvedené v této dohodě.

Článek 37

Dumpingová opatření

1.   Pokud jedna ze smluvních stran zjistí, že v obchodu s druhou smluvní stranou dochází k dumpingu ve smyslu článku VI dohody GATT 1994, může přijmout vhodná protiopatření v souladu s Dohodou o provádění článku VI dohody GATT 1994 a se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy.

2.   S ohledem na odstavec 1 tohoto článku je Rada stabilizace a přidružení informována o případu dumpingu, jakmile orgány dovážející strany zahájily šetření. Není-li dumping ukončen ve smyslu článku VI dohody GATT nebo není-li dosaženo jiného uspokojivého řešení do 30 dnů od přednesení této záležitosti Radě stabilizace a přidružení, může dovážející strana přijmout vhodná opatření.

Článek 38

Obecná ochranná doložka

1.   Dováží-li se produkt jedné strany na území druhé strany v takovém množství a za takových podmínek, že působí nebo hrozí způsobit:

může dovážející strana přijmout vhodná opatření za podmínek a v souladu s postupy podle tohoto článku.

2.   Společenství a Chorvatsko vzájemně uplatní ochranná opatření pouze v souladu s touto dohodou. Taková opatření nepřesahují rámec nutný k nápravě vzniklých obtíží a obvykle spočívají v pozastavení dalšího snižování celních sazeb stanovených touto dohodou pro dotyčný produkt nebo ve zvýšení celní sazby pro takový produkt. Opatření obsahují jasnou formulaci o postupném zrušení těchto opatření nejpozději ke konci stanoveného období. Ve velmi výjimečných případech mohou být přijata opatření nejdéle na tři roky. Pro dovoz produktu, na který se dříve vztahovala tato opatření, se ochranná opatření nepoužijí po dobu nejméně tří let od zrušení těchto opatření.

3.   V případech uvedených v tomto článku, před přijetím opatření v něm stanovených, nebo co nejdříve v případech podle odst. 4 písm. b) tohoto článku, předá Společenství nebo Chorvatsko Radě stabilizace a všechny významné údaje, aby bylo možno najít řešení přijatelné pro obě strany.

4.   Při uplatňování výše uvedených odstavců se použijí tato ustanovení:

5.   Ochranná opatření se okamžitě oznámí Radě stabilizace a přidružení a jsou předmětem pravidelných konzultací tohoto orgánu, zejména s ohledem na stanovení harmonogramu jejich zrušení v co nejkratší lhůtě, kterou umožní okolnosti.

6.   Zavede -li Společenství nebo Chorvatsko pro produkty, které by mohly způsobit potíže uvedené v tomto článku, správní postup, jehož cílem je rychlé poskytování informací o vývoji obchodních toků, informuje o tom druhou stranu.

Článek 39

Doložka pro případ nedostatku

1.   V případech, kdy dodržování této hlavy vede ke:

může tato strana přijmout vhodná opatření za podmínek a v souladu s postupy podle tohoto článku.

2.   Při výběru opatření musí být dána přednost takovým opatřením, která co nejméně naruší fungování této dohody. Taková opatření se nepoužívají způsobem, který by tam, kde platí rovné podmínky, představoval svévolnou nebo neodůvodněnou diskriminaci nebo skryté omezování obchodu, a zrušují se, jakmile okolnosti přestanou opravňovat jejich udržování.

3.   Před přijetím opatření stanovených v odstavci 1 tohoto článku nebo co nejdříve v případech, na které se vztahuje odstavec 4 tohoto článku, předá Společenství či Chorvatsko Radě stabilizace a přidružení veškeré významné údaje, aby bylo možno najít řešení přijatelné pro obě strany. Strany se mohou v Radě stabilizace a přidružení dohodnout na jakýchkoli opatřeních nutných pro odstranění obtíží. Není-li do 30 dnů od předložení případu Radě stabilizace a přidružení dosaženo dohody, může vyvážející strana použít při vývozu dotyčného produktu opatření podle tohoto článku.

4.   V případech, kdy je v důsledku výjimečných a naléhavých okolností, které vyžadují okamžitá opatření, vyloučeno předběžné oznámení nebo přezkoumání, může Společenství nebo Chorvatsko neprodleně uplatnit předběžná opatření potřebná k nápravě této situace a neprodleně o nich informuje druhou stranu.

5.   Jakákoli opatření podle tohoto článku se okamžitě oznámí Radě stabilizace a přidružení a jsou předmětem pravidelných konzultací v rámci tohoto orgánu, zejména za účelem stanovení harmonogramu jejich odstranění v co nejkratší lhůtě, kterou umožní okolnosti.

Článek 40

Státní monopoly

Chorvatsko postupně upraví státní monopoly obchodní povahy tak, aby zajistila, že na konci čtyřletého období po vstupu této dohody v platnost bude vyloučena jakákoli diskriminace mezi státními příslušníky členských států a Chorvatska, pokud jde o podmínky nákupu a uvádění zboží na trh. Rada stabilizace a přidružení je informována o opatřeních přijatých za tímto účelem.

Článek 41

Protokol 4 stanoví pravidla původu pro používání celních preferencí podle této dohody.

Článek 42

Přípustná omezení

Touto dohodou nejsou vyloučeny zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží z důvodu veřejné morálky, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, ochrany zdraví a lidského života a života zvířat nebo rostlin, ochrany přírodních zdrojů, ochrany národního bohatství s uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotou nebo ochrany duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo opatření týkajících se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo skrytého omezení obchodu mezi stranami.

Článek 43

Obě strany se dohodly na spolupráci při omezování možností podvodů při uplatňování obchodních ustanovení této dohody.

Bez ohledu na jiná ustanovení této dohody, a zejména na články 31, 38 a 89 a protokol 4, zjistí-li jedna strana, že existují dostatečné důkazy o podvodu, jako je například podstatné zvýšení obchodu s produkty z jedné smluvní strany do druhé smluvní strany nad úroveň odrážející hospodářské podmínky, jako například obvyklé výrobní a vývozní kapacity, nebo neposkytnutí správní spolupráce požadované pro ověření původu druhou stranou, obě strany zahájí neprodleně konzultace za účelem nalezení vhodného řešení. Do nalezení tohoto řešení může dotyčná strana přijmout vhodná opatření, která považuje za nezbytná. Při výběru opatření musí být dána přednost takovým opatřením, která co nejméně naruší fungování této dohody.

Článek 44

Prováděním této dohody není dotčeno používání právních předpisů Společenství na Kanárské ostrovy.

HLAVA V

POHYB PRACOVNÍKŮ, USAZOVÁNÍ, POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB, KAPITÁL

KAPITOLA I

POHYB PRACOVNÍKŮ

Článek 45

1.   S výhradou podmínek a úprav platných v jednotlivých členských státech:

2.   Chorvatsko poskytne, s výhradou svých platných podmínek a úprav, zacházení uvedené v odstavci 1 pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu a jsou legálně zaměstnáni na jeho území, jakož i jejich manželovi nebo manželce a dětem, které legálně pobývají v uvedené zemi.

Článek 46

1.   S ohledem na situaci na trhu pracovních sil v členských státech, podle jeho právních předpisů a s ohledem na pravidla, jež v členských státech platí v oblasti pohybu pracovníků:

2.   Rada stabilizace a přidružení posoudí poskytnutí dalších zlepšení včetně prostředků přístupu k odborné přípravě, v souladu s pravidly a postupy platnými v členských státech a se zřetelem k situaci na trhu pracovních sil v členských státech a ve Společenství.

Článek 47

1.   Budou stanovena pravidla pro součinnost systémů sociálního zabezpečení pracovníků chorvatské státní příslušnosti, legálně zaměstnaných na území členského státu, a jejich rodinných příslušníků, kteří zde legálně sídlí. Za tímto účelem se rozhodnutím Rady stabilizace a přidružení, které by nemělo ovlivnit žádná práva a povinnosti vyplývající z dvoustranných dohod, pokud tyto dohody stanoví výhodnější zacházení, provedou tato opatření:

2.   Chorvatsko poskytne pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu a jsou legálně zaměstnáni na jeho území, a jejich rodinným příslušníkům, kteří tam legálně pobývají, zacházení podobné tomu, jež je uvedeno ve druhé a třetí odrážce odstavce 1.

KAPITOLA II

USAZOVÁNÍ

Článek 48

Pro účely této dohody se:

Článek 49

1.   Chorvatsko usnadní společnostem a státním příslušníkům Společenství zahajování činnosti na svém území. Za tím účelem ode dne vstupu této dohody v platnost poskytuje:

2.   Strany nepřijmou žádná nová pravidla nebo opatření, která zavádějí diskriminaci, pokud jde o usazování a činnost společností Společenství nebo chorvatských společností na jejich území, ve srovnání se svými vlastními společnostmi.

3.   Ode dne vstupu této dohody v platnost poskytuje Společenství a jeho členské státy:

4.   Čtyři roky po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení stanoví úpravu pro rozšíření výše uvedených ustanovení o usazování státních příslušníků obou stran této dohody za účelem vykonávání ekonomické činnosti jako osoby samostatně výdělečně činné.

5.   Bez ohledu na tento článek:

Článek 50

1.   S výhradou článku 49, s výjimkou finančních služeb popsaných v příloze VI, může každá strana regulovat usazování a činnost společností a státních příslušníků na svém území do té míry, pokud tato regulace nediskriminuje společnosti a státní příslušníky druhé strany ve srovnání se svými vlastními společnostmi a státními příslušníky.

2.   Pokud jde o finanční služby, bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení této dohody není dotčeno právo stran přijímat opatření z důvodů opatrnosti, včetně ochrany investorů, depozitářů, pojištěnců nebo fiduciářů, nebo zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Strany tato opatření nepoužijí jako prostředek k vyhýbání se svým povinnostem podle této dohody.

3.   Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako povinnost kterékoli ze stran zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoli důvěrné nebo vlastnické informace ve vlastnictví veřejných subjektů.

Článek 51

1.   Tato kapitola se nepoužije na služby v letecké dopravě, vnitrozemské vodní dopravě a námořní kabotážní dopravě.

2.   Rada stabilizace a přidružení může vydávat doporučení ke zlepšení usazování a činností v oblastech uvedených v odstavci 1.

Článek 52

1.   Články 49 a 50 nebrání stranám použít zvláštní pravidla ohledně zřizování a provozování poboček a obchodních zastoupení společností druhé strany na svém území v případě, že nejsou zapsány v obchodním rejstříku první strany, kdy jsou tato pravidla odůvodněna právními nebo technickými rozdíly mezi takovými pobočkami a obchodními zastoupeními ve srovnání s pobočkami a obchodními zastoupeními společností zapsaných v obchodním rejstříku na jejím území, nebo kdy jsou v případě finančních služeb odůvodněna opatrností.

2.   Rozdíl v zacházení nepřesáhne rámec toho, co je nezbytně nutné v důsledku takových právních nebo technických rozdílů, nebo v případě finančních služeb, důvodů opatrnosti.

Článek 53

S cílem usnadnit státním příslušníkům Společenství a Chorvatska zahájení a vykonávání regulovaných odborných činností v Chorvatsku nebo ve Společenství Rada stabilizace a přidružení posoudí, které kroky je nutné učinit pro vzájemné uznávání kvalifikací. Za tím účelem může přijmout veškerá nezbytná opatření.

Článek 54

1.   Společnost Společenství nebo chorvatská společnost usazená v Chorvatsku nebo ve Společenství je oprávněna prostřednictvím jedné ze svých dceřiných společností nebo poboček v souladu s platnými právními předpisy hostitelské země zaměstnat nebo nechat zaměstnat v Chorvatsku nebo ve Společenství pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států Společenství nebo Chorvatska, pokud jsou tito zaměstnanci klíčovým personálem ve smyslu odstavce 2 a jsou zaměstnáváni výlučně společnostmi, jejich dceřinými společnostmi nebo pobočkami. Povolení k pobytu a pracovní povolení platí pro tyto zaměstnance pouze po dobu výkonu tohoto zaměstnání.

2.   Klíčovým personálem výše uvedených společností (dále jen ‚organizace‘) jsou ‚osoby převedené v rámci společnosti‘, jak je definováno v písmenu c) tohoto odstavce, a které náležejí do následujících kategorií, pod podmínkou, že organizace je právnickou osobou a že dotčené osoby byly touto organizací zaměstnány nebo byly společníky (jinými než většinovými akcionáři) této organizace alespoň po dobu jednoho roku před tímto převedením:

3.   Vstup a dočasná přítomnost státních příslušníků Chorvatska a Společenství na území Společenství nebo Chorvatska se povoluje, pokud jsou tito zástupci společností osobami pracujícími ve společnosti ve vedoucí pozici, jak je definováno v odstavci 2 písm. a), a odpovídají za založení dceřiné společnosti nebo pobočky chorvatské společnosti ve Společenství nebo dceřiné společnosti nebo pobočky společnosti Společenství v Chorvatsku, když:

Článek 55

Během prvních tří let následujících po vstupu této dohody v platnost může Chorvatsko zavést přechodná opatření, která se odchylují od této kapitoly v oblasti usazování společností a státních příslušníků Společenství, pokud pro některá odvětví platí, že:

Pro taková opatření platí, že:

Při navrhování a používání takových opatření poskytne Chorvatsko, kdykoli je to možné, společnostem a státním příslušníkům Společenství preferenční zacházení a v žádném případě ne zacházení, které je méně výhodné než zacházení, které je poskytováno společnostem a státním příslušníkům z kterékoli třetí země. Před zavedením těchto opatření je Chorvatsko bude konzultovat s Radou stabilizace a přidružení a neuvede je v účinnost před uplynutím jednoho měsíce od oznámení konkrétních opatření, která mají být zavedena, Radě stabilizace a přidružení ze strany Chorvatska, kromě případů, kdy hrozba nenapravitelné škody vyžaduje přijetí naléhavých opatření a kdy bude Chorvatsko konzultovat s Radou stabilizace a přidružení okamžitě po jejich zavedení.

Po uplynutí třetího roku následujícího po vstupu dohody v platnost může Chorvatsko zavést nebo zachovat taková opatření pouze se souhlasem Rady stabilizace a přidružení a za podmínek jí stanovených.

KAPITOLA III

POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB

Článek 56

1.   V souladu s následujícími ustanoveními se strany zavazují podniknout kroky nezbytné k tomu, aby bylo společnostem nebo státním příslušníkům Společenství nebo Chorvatska, usazeným na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, postupně povoleno poskytovat služby.

2.   Ve shodě s liberalizačním procesem zmíněným v odstavci 1 umožní strany dočasný pohyb fyzických osob, které poskytují služby, nebo které jsou zaměstnávány poskytovatelem služeb jako klíčový personál podle článku 54, včetně fyzických osob, které jsou zástupci společnosti nebo státního příslušníka Společenství nebo Chorvatska a usilují o dočasný vstup za účelem jednání o prodeji služeb nebo sjednání dohody o prodeji služeb pro tohoto poskytovatele služeb, kde tito zástupci nejsou sami zapojeni do přímého prodeje nebo do poskytování služeb veřejnosti.

3.   Čtyři roky po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení podnikne opatření nezbytná pro postupné provádění odstavce 1. Přitom se vezme v úvahu pokrok dosažený stranami ve sbližování jejich právních předpisů.

Článek 57

1.   Strany nepřijmou žádná opatření ani nezahájí žádnou činnost, která by učinila podmínky poskytování služeb státními příslušníky nebo společnostmi Společenství nebo Chorvatska, usazenými na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, podstatně více omezující, než byly v den předcházející vstupu této dohody v platnost.

2.   Pokud se jedna strana domnívá, že opatření zavedená druhou stranou po vstupu této dohody v platnost vyústí v situaci, která je podstatně více omezující, pokud jde o poskytování služeb, ve srovnání se situací, která předcházela datu vstupu této dohody v platnost, může tato strana požádat druhou stranu o zahájení konzultací.

Článek 58

Pokud jde o poskytování dopravních služeb mezi Společenstvím a Chorvatskem, použijí se tato ustanovení:

KAPITOLA IV

BĚŽNÉ PLATBY A POHYB KAPITÁLU

Článek 59

Strany se zavazují, že povolí veškeré platby a převody na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně mezi Společenstvím a Chorvatskem v souladu s ustanoveními článku VIII dohody o Mezinárodním měnovém fondu.

Článek 60

1.   Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, počínaje dnem vstupu této dohody v platnost zajistí strany volný pohyb kapitálu týkajícího se přímých investic uskutečněných ve společnostech, které byly založeny v souladu s právními předpisy hostitelské země, investic uskutečněných v souladu s kapitolou II hlavy V a likvidaci nebo repatriaci těchto investic a veškerého zisku, který z nich pochází.

2.   Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu a finanční operace platební bilance, počínaje dnem vstupu této dohody v platnost strany zajistí volný pohyb kapitálu týkající se úvěrů spojených s obchodními transakcemi nebo poskytováním služeb, kterého se účastní rezident jedné ze stran, a půjček a finančních úvěrů s dobou splatnosti nad jeden rok.

Dnem vstupu této dohody v platnost Chorvatsko povolí prostřednictvím plného a účelného využití svých stávajících postupů nabývání nemovitostí v Chorvatsku státními příslušníky členských států Evropské unie, s výjimkou sektorů vyjmenovaných v příloze VII. Do čtyř let od vstupu této dohody v platnost Chorvatsko postupně upraví své právní předpisy týkající se nabývání nemovitostí v Chorvatsku státními příslušníky členských států Evropské unie, aby zajistilo stejné zacházení jako v případě chorvatských státních příslušníků. Na konci čtvrtého roku po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení posoudí úpravu pro rozšíření těchto práv na sektory uvedené v příloze VII.

Čtvrtý rok po vstupu této dohody v platnost strany rovněž zajistí volný pohyb kapitálu spojený s portfoliovými investicemi, finančními půjčkami a úvěry s dobou platnosti kratší než jeden rok.

3.   Aniž je dotčen odstavec 1, strany nezavedou nová omezení v souvislosti s pohybem kapitálu a běžnými platbami mezi rezidenty Společenství a Chorvatska a nezpřísní stávající úpravy.

4.   Aniž jsou dotčena dotčeny článek 59 a tento článek, v případech, kdy za výjimečných okolností pohyb kapitálu mezi Společenstvím a Chorvatskem působí nebo hrozí způsobit vážné obtíže pro fungování politiky směnných kurzů nebo měnové politiky ve Společenství nebo v Chorvatsku, může Společenství nebo Chorvatsko přijmout ochranná opatření ohledně pohybů kapitálu mezi Společenstvím a Chorvatskem na dobu nejvýše šest měsíců, pokud jsou tato opatření bezpodmínečně nutná.

5.   Nic z výše uvedených ustanovení nesmí být použito tak, aby byla omezena práva hospodářských subjektů stran těžit z jakéhokoli příznivějšího zacházení, které může být obsahem jakékoli stávající dvoustranné nebo mnohostranné dohody uzavřené stranami této dohody.

6.   Strany uskuteční vzájemné konzultace s cílem usnadnit pohyb kapitálu mezi Společenstvím a Chorvatskem za účelem podpory cílů této dohody.

Článek 61

1.   Během prvních čtyř let následujících po dni vstupu této dohody v platnost strany podniknou opatření umožňující vytvoření podmínek nezbytných pro další postupné používání pravidel Společenství pro volný pohyb kapitálu.

2.   Do konce čtvrtého roku po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení stanoví úpravu pro plné uplatnění pravidel Společenství pro pohyb kapitálu.

KAPITOLA V

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 62

1.   Tato hlava se použije s výhradou omezení odůvodněných veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností nebo veřejným zdravím.

2.   Nepoužijí se na činnosti, které jsou na území kterékoli strany spojeny, byť i příležitostně, s výkonem úřední moci.

Článek 63

Pro účely této hlavy nebrání žádné ustanovení této dohody stranám v používání svých právních předpisů, které upravují vstup a pobyt, práci, pracovní podmínky, usazování fyzických osob a poskytování služeb za předpokladu, že je nebudou používat takovým způsobem, aby omezily nebo odstranily výhody vzniklé kterékoli straně na základě určitého ustanovení této dohody. Tímto ustanovením není dotčeno použití článku 62.

Článek 64

Na společnosti, které jsou kontrolovány a výhradně vlastněny společně chorvatskými společnostmi nebo státními příslušníky a společnostmi nebo státními příslušníky Společenství, se rovněž vztahuje tato hlava.

Článek 65

1.   Zacházení spojené s doložkou nejvyšších výhod poskytované v souladu s touto hlavou se nevztahuje na daňová zvýhodnění, která strany poskytují nebo poskytnou v budoucnosti na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání.

2.   Tuto hlavu nelze vykládat tak, že by stranám bránila přijímat nebo vynucovat jakákoli opatření, jejichž cílem je zabránit daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění a jiných daňových úprav nebo domácích daňových předpisů.

3.   Tuto hlavu nelze vykládat tak, že by členským státům nebo Chorvatsku při používání odpovídajících ustanovení jejich daňových předpisů bránila rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, zejména pokud jde o jejich bydliště.

Článek 66

1.   Strany se pro účely platební bilance pokud možno snaží vyhnout zavedení omezujících opatření, včetně dovozních opatření. Strana, která taková opatření přijme, předloží druhé straně co nejdříve harmonogram jejich zrušení.

2.   Má-li jeden nebo více členských států nebo Chorvatsko vážné potíže s platební bilancí nebo nebo jim takové problémy bezprostředně hrozí, může Společenství nebo Chorvatsko přijmout v souladu s podmínkami podle Dohody o WTO omezující opatření, včetně dovozních opatření, která mají omezenou dobu trvání a nesmí přesahovat rámec nezbytně nutný pro vyřešení platební bilance. Společenství nebo Chorvatsko o tom neprodleně informuje druhou stranu.

3.   Žádná omezující opatření se neuplatní na převody související s investicemi, a zejména na repatriaci investovaných nebo znovu investovaných částek nebo jakýchkoli výnosů z nich.

Článek 67

Tato hlava bude postupně postupně přizpůsobena, zejména vzhledem k požadavkům článku V Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS).

Článek 68

Tato dohoda stranám nebrání použití opatření nezbytných k tomu, aby zabránily obcházení jejich opatření ohledně přístupu třetích zemí na jejich trh prostřednictvím této dohody.

HLAVA VI

SBLIŽOVÁNÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ, VYNUCOVÁNÍ PRÁVA A PRAVIDLA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Článek 69

1.   Strany uznávají důležitost sblížení stávajících chorvatských právních předpisů s právními předpisy Společenství. Chorvatsko vyvine úsilí, aby zajistilo, že se jeho stávající a budoucí právní předpisy postupně stanou slučitelnými s acquis Společenství.

2.   Toto sbližování započne dnem podpisu dohody a do konce období stanoveného v článku 5 této dohody se postupně rozšíří na všechny prvky acquis Společenství zmíněné v této dohodě. V počáteční etapě se zejména zaměří na určité základní prvky acquis vnitřního trhu a na další oblasti související s obchodem v souladu s programem, který by měl být dohodnut mezi Komisí Evropských společenství a Chorvatskem. Chorvatsko v součinnosti s Komisí Evropských společenství rovněž určí úpravu sledování sbližování právních předpisů a opatření k vynucování práva, jež mají být přijata.

Článek 70

Hospodářská soutěž a ostatní hospodářská ustanovení

1.   Tyto postupy jsou neslučitelné s řádným fungováním dohody, mohou-li ovlivnit obchod mezi Společenstvím a Chorvatskem:

2.   Jakékoli postupy, které jsou v rozporu s tímto článkem, se posuzují na základě kritérií vyplývajících z používání pravidel hospodářské soutěže platných ve Společenství, zejména z článků 81, 82, 86 a 87 Smlouvy o založení Evropského společenství a výkladových nástrojů přijatých orgány Společenství.

3.   Obě strany zajistí, aby byl určen funkčně nezávislý státní orgán vybavený oprávněním pro úplné provádění odst. 1 bodů i) a ii) tohoto článku s ohledem na soukromé a státní podniky a podniky se zvláštním oprávněním.

4.   Chorvatsko ustaví do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost funkčně nezávislý orgán vybavený oprávněním pro úplné provádění odst. 1 bodu iii) tohoto článku. Tento orgán bude mít mimo jiné oprávnění pro schvalování programů státní podpory a individuálních podpor ve shodě s odstavcem 2 tohoto článku a oprávnění nařídit vrácení státní podpory, která byla poskytnuta nezákonně.

5.   Obě strany zajistí průhlednost v oblasti státní podpory mimo jiné tím, že druhé straně poskytnou každoročně pravidelnou zprávu nebo podobný dokument, který odpovídá metodologii a struktuře sledování státních podpor ve Společenství. Na žádost jedné strany poskytne druhá strana informace o jednotlivých zvláštních případech státní podpory.

6.   Chorvatsko sestaví celkový přehled programů podpory zřízených před ustavením orgánu podle odstavce 4 a přizpůsobí tyto programy podpory kritériím podle odstavce 2 nejpozději do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.

8.   Pokud jde o produkty uvedené v kapitole II hlavy IV:

9.   Považuje-li jedna ze stran určitý postup za neslučitelný s podmínkami odstavce 1 tohoto článku, může po konzultaci v rámci Rady stabilizace a přidružení nebo 30 pracovních dnů po podání žádosti o tyto konzultace přijmout vhodná opatření.

Tento článek se nijak nedotýká nebo neovlivňuje přijímání antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření jednotlivými stranami v souladu s příslušnými články GATT 1994 a Dohody o WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nebo souvisejících vnitřních právních předpisů.

Článek 71

Duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví

1.   Na základě tohoto článku a přílohy VIII potvrzují strany význam, který přikládají zajištění náležité a účinné ochrany a vymáhání práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

2.   Chorvatsko přijme nezbytná opatření, aby nejpozději do tří let od vstupu této dohody v platnost zajistila úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, která odpovídá odpovídající úrovni ve Společenství, včetně účinných prostředků k prosazování těchto práv.

3.   Rada stabilizace a přidružení může Chorvatsku uložit, aby přistoupilo k jednotlivým mnohostranným úmluvám v této oblasti.

4.   Vzniknou-li v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví problémy dotýkající se obchodních podmínek, jsou na žádost kterékoli ze stran neprodleně předloženy Radě stabilizace a přidružení s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého řešení.

Článek 72

Veřejné zakázky

1.   Strany pokládají za žádoucí cíl otevření veřejných nabídkových řízení na základě zásad nediskriminace a vzájemnosti, zejména v rámci WTO.

2.   Chorvatským společnostem, nehledě na to, zda jsou usazeny ve Společenství či nikoli, se vstupem této dohody v platnost poskytne přístup k veřejným nabídkovým řízením ve Společenství podle pravidel Společenství pro zadávání veřejných zakázek, přičemž se jim dostane neméně výhodného zacházení, než jaké se poskytuje společnostem Společenství.

Výše uvedená ustanovení se budou vztahovat rovněž na zakázky v oblasti veřejných služeb, jakmile chorvatská vláda přijme právní předpisy, jež do této oblasti zavedou pravidla Společenství. Společenství bude pravidelně zkoumat, zda Chorvatsko takové právní předpisy skutečně zavedlo.

Společnostem Společenství neusazeným v Chorvatsku se vstupem této dohody v platnost poskytne přístup k veřejným nabídkovým řízením v Chorvatsku podle zákona o veřejných zakázkách, přičemž se jim dostane neméně výhodného zacházení, než jaké se poskytuje chorvatským společnostem. Společnostem Společenství usazeným v Chorvatsku v souladu s kapitolou II hlavy V se vstupem této dohody v platnost poskytne přístup k veřejným nabídkovým řízením, přičemž se jim dostane zacházení neméně výhodného, než jaké se poskytuje společnostem chorvatským společnostem.

Rada stabilizace a přidružení pravidelně přezkoumá, zda má Chorvatsko možnost poskytnut přístup k veřejným nabídkovým řízením v Chorvatsku všem společnostem Společenství.

3.   Pokud jde o usazování, činnost a poskytování služeb mezi Společenstvím a Chorvatskem, jakož i o zaměstnávání a pohyb pracovních sil související s prováděním veřejných zakázek, použijí se ustanovení článků 45 až 68.

Článek 73

Normalizace, metrologie, uznávání a posuzování shody

1.   Chorvatsko přijme nezbytná opatření s cílem postupně dosáhnout shody s technickými předpisy Společenství a evropskými normalizačními a metrologickými postupy a postupy pro uznávání a posuzování shody.

2.   Za tímto účelem strany v raném stádiu započnou:

Článek 74

Ochrana spotřebitele

Strany budou spolupracovat s cílem sladit normy ochrany spotřebitele v Chorvatsku s normami Společenství. Účinná ochrana spotřebitele je nezbytná pro zajištění správného fungování tržního hospodářství a tato ochrana závisí na rozvoji správní infrastruktury s cílem zajistit dozor nad trhem a vynucování práva v této oblasti.

Za tímto účelem a s ohledem na své společné zájmy strany podpoří a zajistí:

HLAVA VII

SPRAVEDLNOST A VNITŘNÍ VĚCI

ÚVOD

Článek 75

Posílení institucí a právního státu

Při spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí přisuzují strany zvláštní důležitost konsolidaci právního státu a posílení institucí na všech úrovních ve správní oblasti obecně, a zejména vynucování zákonů a soudního aparátu.

Spolupráce v oblasti spravedlnosti se zaměří zejména na nezávislosti soudnictví, zvýšení jeho účinnosti a odbornou přípravu právníků.

SPOLUPRÁCE V OBLASTI POHYBU OSOB

Článek 76

Víza, hraniční kontroly, azyl a migrace

1.   Strany budou spolupracovat v oblasti víz, hraničních kontrol, azylu a migrace a stanoví rámec spolupráce v těchto oblastech, včetně regionální úrovně.

2.   Spolupráce v oblastech uvedených v odstavci 1 vychází ze vzájemných konzultací a z úzké součinnosti mezi stranami a měla by zahrnovat technickou a správní pomoc pro:

3.   Spolupráce se zaměří zejména:

Rada stabilizace a přidružení může doporučit další témata pro spolupráci podle tohoto článku.

Článek 77

Prevence a kontrola nedovoleného přistěhovalectví; zpětné přebírání

1.   Strany se dohodly na spolupráci za účelem prevence a kontroly nedovoleného přistěhovalectví. Za tímto účelem:

Členské státy Evropské unie a Chorvatsko poskytnou svým státním příslušníkům vhodné doklady totožnosti a poskytnou jim za tímto účelem nezbytné správní prostředky.

2.   Strany se dohodly, že na požádání uzavřou dohodu mezi Chorvatskem a Evropským společenstvím, upravující zvláštní povinnosti Chorvatska a členských států Evropské unie týkající se zpětného přebírání, včetně povinnosti zpětného přebírání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti.

3.   Do uzavřením dohody se Společenstvím uvedené v odstavci 2 souhlasí Chorvatsko s uzavřením dvoustranných dohod s jednotlivými členskými státy Evropské unie na žádost některého z členských států, které by upravovaly zvláštní povinnosti v oblasti zpětného přebírání mezi Chorvatskem a dotyčným členským státem, včetně povinnosti zpětného přebírání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti.

4.   Rada stabilizace a přidružení přezkoumá, jaké jiné společné úsilí může být vyvinuto pro prevenci a kontrolu nedovoleného přistěhovalectví, včetně obchodu s lidmi.

SPOLUPRÁCE V OBLASTI PRANÍ PENĚZ A NEDOVOLENÝCH DROG

Článek 78

Boj proti praní peněz

1.   Strany se shodly na nutnosti vynaložit veškeré úsilí a spolupracovat s cílem zabránit používání svých finančních soustav k praní výnosů z trestné činnosti obecně, a zejména z trestné činnosti související s drogami.

2.   Spolupráce v této oblasti může zahrnout správní a technickou pomoc za účelem rozvoje provádění pravidel a účinného fungování vhodných norem a mechanismů zaměřených proti praní peněz, které jsou rovnocenné normám a mechanismům, jež v této oblasti přijalo Společenství a mezinárodní fóra.

Článek 79

Spolupráce v oblasti nedovolených drog

1.   Smluvní strany v rámci své pravomoci a působnosti budou spolupracovat na zajištění vyváženého a integrovaného přístupu k potírání drog. Cílem protidrogových politik a akcí je snížení nabídky, obchodu a poptávky po nedovolených drogách, stejně jako účinnější kontrola prekurzorů.

2.   Strany se dohodnou na nutných metodách spolupráce pro dosažení těchto cílů. Akce budou založeny na společně dohodnutých zásadách v souladu s protidrogovou strategií EU.

Spolupráce mezi stranami bude zahrnovat technickou a správní pomoc zejména v těchto oblastech:

Strany se mohou dohodnout na zahrnutí dalších oblastí.

SPOLUPRÁCE V TRESTNÍCH VĚCECH

Článek 80

Prevence a boj proti trestné činnosti a jiným protiprávním činnostem

1.   Strany se dohodly na spolupráci v oblasti prevence a boje proti trestné činnosti a protiprávním činnostem, organizovaným i neorganizovaným, jako jsou:

Spolupráce ve výše uvedených záležitostech bude předmětem konzultací a úzké součinnosti mezi stranami.

2.   Technická a správní pomoc v této oblasti může zahrnovat:

HLAVA VIII

POLITIKY SPOLUPRÁCE

Článek 81

1.   Společenství a Chorvatsko naváží úzkou spolupráci s cílem přispět k rozvoji a růstovému potenciálu Chorvatska. Tato spolupráce posílí stávající hospodářské vazby na nejširším možném základě ku prospěchu obou stran.

2.   Politiky a další opatření budou pojaty tak, aby vedly k hospodářskému a sociálnímu rozvoji Chorvatska. Tyto politiky by měly zajistit, že budou od počátku rovněž plně začleněna hlediska ochrany životního prostředí a že budou spojena s požadavky harmonického sociálního rozvoje.

3.   Politiky spolupráce budou integrovány do regionálního rámce spolupráce. Zvláštní pozornost se bude muset věnovat opatřením, která mohou posílit spolupráci mezi Chorvatskem a s ním sousedícími zeměmi včetně členských států, čímž se přispěje ke stabilitě regionu. Rada stabilizace a přidružení může určit priority mezi níže uvedenými politikami spolupráce a v jejich rámci.

Článek 82

Hospodářská politika

1.   Společenství a Chorvatsko usnadní proces hospodářských reforem spoluprací směřující k lepšímu pochopení základních prvků svých ekonomik a provádění hospodářské politiky v tržním hospodářství.

2.   Za tímto účelem budou Společenství a Chorvatsko spolupracovat při:

3.   Na žádost orgánů Chorvatska může Společenství poskytnout pomoc určenou na podporu úsilí Chorvatska o postupné sblížení jeho politiky s politikou Hospodářské a měnové unie. Spolupráce v této oblasti zahrnuje neformální výměnu informací o zásadách a fungování Hospodářské a měnové unie a Evropského systému centrálních bank.

Článek 83

Spolupráce v oblasti statistiky

1.   Cílem spolupráce v oblasti statistiky je vyvinout v Chorvatsku účinný a udržitelný statistický systém schopný poskytovat v řádné době spolehlivé, objektivní a přesné údaje nezbytné pro plánování a sledování procesu transformace a reforem v Chorvatsku. Umožní ústřednímu statistickému úřadu Chorvatska lépe vyhovět potřebám jeho zákazníků ve veřejné správě i v soukromých podnicích. Statistický systém musí odpovídat základním statistickým zásadám vydaným Organizací spojených národů a ustanovením evropského práva v oblasti statistiky, přičemž se přiblíží k acquis Společenství v oblasti statistiky.

2.   Za tímto účelem strany spolupracují zejména v těchto oblastech:

3.   Spolupráce v této oblasti zahrnuje, zejména poskytování informací o metodách, přenos know-how a odbornou přípravu.

Článek 84

Bankovnictví, pojišťovnictví a ostatní finanční služby

1.   Strany budou spolupracovat s cílem vytvořit a rozvíjet vhodný rámec pro podporu odvětví bankovnictví, pojišťovnictví a finančních služeb v Chorvatsku.

Spolupráce se zaměří na tyto oblasti:

2.   Strany budou spolupracovat s cílem rozvíjet v Chorvatsku účinné systémy auditu podle standardních metod a postupů Společenství.

Spolupráce se zaměří na tyto oblasti:

Článek 85

Podpora a ochrana investic

1.   Spolupráce se zaměří na vytvoření příznivého prostředí pro domácí i zahraniční soukromé investice.

2.   Konkrétní cíle spolupráce budou zahrnovat:

Článek 86

Průmyslová spolupráce

1.   Cílem spolupráce je podpora modernizace a restrukturalizace chorvatského průmyslu a jeho jednotlivých odvětví, jakož i průmyslová spolupráce mezi hospodářskými subjekty obou stran se zvláštním zaměřením na posílení soukromého sektoru za podmínek zajišťujících ochranu životního prostředí.

2.   Iniciativy průmyslové spolupráce odrážejí priority stanovené oběma stranami. Berou v úvahu regionální aspekty průmyslového rozvoje a tam, kde je to na místě, podporují nadnárodní společnosti. Tyto iniciativy by zejména měly usilovat o zajištění vhodného rámce pro podniky, zlepšení know-how, řízení a podpory trhů, transparentnosti trhů a podnikatelského prostředí. Zvláštní pozornost bude věnována zavedení účinných opatření na podporu vývozu v Chorvatsku.

Článek 87

Malé a střední podniky

Strany usilují o rozvoj a posílení malých a středních podniků soukromého sektoru, o vytváření nových podniků v oblastech s růstovým potenciálem a spolupráci mezi malými a středními podniky ve Společenství a v Chorvatsku.

Článek 88

Cestovní ruch

1.   Cílem spolupráce mezi stranami v oblasti cestovního ruchu je usnadnění a podpora cestovního ruchu a obchodu v oblasti cestovního ruchu prostřednictvím převodu know-how, účasti Chorvatska ve významných evropských organizacích cestovního ruchu a studium příležitostí pro společné akce, zejména v regionálních projektech cestovního ruchu.

2.   Spolupráce mimo jiné zahrnuje:

Článek 89

Clo

1.   Strany budou spolupracovat, aby zajistily dodržování všech ustanovení, která mají být přijata v souvislosti s obchodem, a dosáhly sblížení chorvatského celního systému a celního systému Společenství a napomohly tak usnadnit liberalizaci plánovanou podle této dohody.

2.   Spolupráce mimo jiné zahrnuje:

3.   Aniž je dotčena další spolupráce uvedená v této dohodě, zejména v článcích 77, 78 a 80, vzájemná pomoc mezi správními orgány stran v celních záležitostech probíhá podle protokolu 5.

Článek 90

Daně

Strany zřídí spolupráci v daňové oblasti včetně opatření s cílem další reformy daňového systému a restrukturalizace správy daní s cílem zajistit účinný výběr daní a boj proti daňovým podvodům.

Článek 91

Sociální spolupráce

1.   Pokud jde o zaměstnávání, zaměří se spolupráce stran zejména na modernizaci služeb vyhledávání zaměstnání a profesní orientace, zavedení podpůrných opatření a podporu místního rozvoje při podpoře restrukturalizace průmyslu a trhu práce. Zahrnuje rovněž opatření jako jsou studie, vysílání odborníků, informační a školicí akce.

2.   Pokud jde o sociální zabezpečení, bude spolupráce mezi stranami usilovat o přizpůsobení chorvatského systému sociálního zabezpečení novým hospodářským a sociálním požadavkům, zejména prostřednictvím služeb odborníků a organizací informačních a školicích činností.

3.   Spolupráce mezi stranami zahrnuje úpravu chorvatských právních předpisů týkajících se pracovních podmínek a rovných příležitostí pro ženy a muže.

4.   Strany rozvíjejí vzájemnou spolupráci s cílem zlepšit úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků, přičemž se jako měřítko použije úroveň ochrany existující ve Společenství.

Článek 92

Zemědělství a zemědělsko-průmyslové odvětví

Cílem spolupráce v této oblasti je modernizace a restrukturalizace zemědělství a zemědělsko-průmyslového odvětví v souladu s pravidly a normami Společenství, hospodaření s vodou, rozvoj venkova, postupná harmonizace veterinárních a rostlinolékařských právních předpisů s normami Společenství a rozvoj lesnictví v Chorvatsku.

Článek 93

Rybolov

Společenství a Chorvatsko prozkoumají možnost stanovení oblastí společného zájmu v odvětví rybolovu, jež by svou povahou měly být oboustranně výhodné.

Článek 94

Vzdělávání a odborná příprava

1.   Strany budou spolupracovat s cílem zvyšovat úroveň obecného vzdělání a odborné kvalifikace v Chorvatsku.

2.   Program Tempus přispěje k posílení spolupráce mezi oběma stranami v oblasti výchovy, odborného vzdělávání, podpory demokracie, právního státu a hospodářských reforem.

3.   K modernizaci vzdělávacích struktur a činností v Chorvatsku přispěje také Evropská nadace odborného vzdělávání.

Článek 95

Kulturní spolupráce

Strany se zavazují podporovat kulturní spolupráci. Tato spolupráce mimo jiné slouží ke zvýšení vzájemného porozumění a úcty mezi jednotlivci, společenstvími a národy.

Článek 96

Informace a komunikace

Společenství a Chorvatsko podniknou nezbytná opatření na podporu vzájemné výměny informací. Prioritu budou mít programy zaměřené na poskytování základních informací o Společenství široké veřejnosti a specializovanějších informací odborným kruhům v Chorvatsku.

Článek 97

Spolupráce v audiovizuální oblasti

1.   Strany budou spolupracovat při podpoře audiovizuálního průmyslu v Evropě a podporovat koprodukci v oblasti filmu a televize.

2.   Chorvatsko sladí své politiky týkající se regulace obsahu přeshraničního vysílání s politikami Společenství a harmonizuje své právní předpisy s acquis Společenství, přičemž bude věnovat zvláštní pozornost záležitostem souvisejícím se získáváním práv duševního vlastnictví pro programy a vysílání prostřednictvím satelitu nebo kabelu.

Článek 98

Infrastruktura elektronických komunikací a související služby

1.   Strany posílí spolupráci v oblasti infrastruktury elektronických komunikací, včetně klasických telekomunikačních sítí a odpovídajících elektronických audiovizuálních přenosových sítí a souvisejících služeb s cílem konečného sladění Chorvatska s acquis ode dne vstupu této dohody v platnost.

2.   Výše uvedená spolupráce se zaměří především na:

Článek 99

Informační společnost

Strany posílí spolupráci s cílem dalšího rozvoje informační společnosti v Chorvatsku. Obecným cílem je příprava celé společnosti na digitální věk, přilákání investic a interoperabilita sítí a služeb.

Chorvatské orgány za pomoci Společenství pečlivě přezkoumají všechny politické závazky přijaté v Evropské unii s cílem sladit svoji politiku s politikou Unie.

Chorvatské orgány sestaví plán přijetí právních předpisů Společenství v oblasti informační společnosti.

Článek 100

Doprava

1.   Vedle článku 58 a protokolu 6 této dohody strany rozvinou a prohloubí spolupráci s cílem umožnit Chorvatsku:

2.   Spolupráce zahrnuje tyto prioritní oblasti:

Článek 101

Energetika

1.   Spolupráce odráží zásady tržního hospodářství a Smlouvy o Evropské energetické chartě a rozvíjí se s cílem postupné integrace evropských energetických trhů.

2.   Spolupráce zahrnuje především:

Článek 102

Jaderná bezpečnost

1.   Strany budou spolupracovat v oblasti jaderné bezpečnosti a ochrany. Spolupráce může zahrnovat tato témata:

Článek 103

Životní prostředí

1.   Strany rozvíjejí a posilují svou spolupráci v zásadním úkolu boje proti zhoršování životního prostředí s cílem podpořit udržitelnost životního prostředí.

2.   Spolupráce se může týkat těchto prioritních oblastí:

3.   V oblasti ochrany před přírodními katastrofami strany budou spolupracovat za účelem zajištění ochrany osob, zvířat, majetku a životního prostředí proti katastrofám způsobeným člověkem. Za tímto účelem může spolupráce zahrnout tyto oblasti:

Článek 104

Spolupráce při výzkumu a technologickém rozvoji

1.   Strany podporují dvoustrannou spolupráci v civilním vědeckém výzkumu a technologickém rozvoji na základě vzájemné výhodnosti a s ohledem na dostupnost zdrojů, přiměřený přístup ke svým programům, s výhradou vhodné úrovně účinné ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

2.   Tato spolupráce zahrnuje:

3.   Tato spolupráce se provádí podle zvláštního režimu, který bude sjednán a uzavřen v souladu s postupy přijatými každou ze stran a bude mimo jiné obsahovat odpovídající ustanovení o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

Článek 105

Regionální a místní rozvoj

Strany posílí spolupráci v oblasti regionálního rozvoje s cílem přispět k hospodářskému rozvoji a snížit regionální nerovnováhu.

Zvláštní pozornost bude poskytnuta přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. Za tímto účelem se může uskutečnit výměna informací a odborníků.

HLAVA IX

FINANČNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 106

Za účelem dosažení cílů této dohody a v souladu s články 3, 107 a 109 může Chorvatsko získat finanční pomoc Společenství ve formě grantů a půjček, včetně půjček od Evropské investiční banky.

Článek 107

Finanční pomoc ve formě grantů bude prováděna prostřednictvím opatření uvedených v odpovídajícím nařízení Rady v rámci víceletého orientačního rámce, který Společenství zřídí po konzultacích s Chorvatskem.

Celkové cíle pomoci ve formě budování institucí a investic přispějí k demokratickým, hospodářským a institucionálním reformám Chorvatska v souladu s procesem stabilizace a přidružení. Finanční pomoc se může týkat všech oblastí harmonizace právních předpisů a politik spolupráce této dohody, včetně spravedlnosti a vnitřních věcí. Mělo by být zohledněno plné provádění infrastrukturních projektů společného zájmu určených v protokolu 6.

Článek 108

Na žádost Chorvatska a v případě zvláštní potřeby může Společenství v součinnosti s mezinárodními finančními institucemi přezkoumat možnost výjimečně poskytnout makrofinanční pomoc podléhající určitým podmínkám, s ohledem na dostupnost všech finančních zdrojů.

Článek 109

S cílem umožnit optimální využití dostupných zdrojů zajistí strany, aby se příspěvky Společenství poskytovaly v úzké součinnosti s příspěvky z jiných zdrojů, jako jsou členské státy, ostatní země a mezinárodní finanční instituce.

Za tímto účelem si budou strany pravidelně vyměňovat informace o všech zdrojích pomoci.

HLAVA X

INSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 110

Zřizuje se Rada stabilizace a přidružení, která dohlíží na používání a provádění této dohody. Schází se na vhodné úrovni v pravidelných intervalech a když to vyžadují okolnosti. Zkoumá všechny důležité otázky vzniklé v rámci této dohody a všechny další dvoustranné nebo mezinárodní otázky společného zájmu.

Článek 111

1.   Rada stabilizace a přidružení se skládá z členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a z členů chorvatské vlády na straně druhé.

2.   Rada stabilizace a přidružení přijme svůj jednací řád.

3.   Členové Rady stabilizace a přidružení se mohou nechat zastupovat v souladu s podmínkami, které budou stanoveny v jejím jednacím řádu.

4.   V předsednictví Rady stabilizace a přidružení se střídají zástupce Evropského společenství a zástupce Chorvatska v souladu s ustanoveními, které budou stanoveny v jejím jednacím řádu.

5.   Evropská investiční banka se účastní práce Rady stabilizace a přidružení jako pozorovatel v otázkách, které se jí týkají.

Článek 112

Rada stabilizace a přidružení je oprávněna za účelem dosažení cílů této dohody a v případech uvedených v této dohodě přijímat rozhodnutí. Přijatá rozhodnutí jsou závazná pro obě strany, které podniknou opatření nezbytná k jejich provedení. Rada stabilizace a přidružení může také vydávat vhodná doporučení. Svá rozhodnutí a doporučení vydává ve shodě obou stran.

Článek 113

Každá strana může předložit Radě stabilizace a přidružení jakýkoli spor týkající se používání nebo výkladu této dohody. Rada stabilizace a přidružení může tento spor urovnat prostřednictvím závazného rozhodnutí.

Článek 114

1.   Radě stabilizace a přidružení je při výkonu jejích povinností nápomocen Výbor stabilizace a přidružení, složený ze zástupců Rady Evropské unie a zástupců Komise Evropských společenství na jedné straně a ze zástupců Chorvatska na straně druhé.

2.   Rada stabilizace a přidružení ve svém jednacím řádu stanoví povinnosti Výboru stabilizace a přidružení, mezi něž patří příprava zasedání Rady stabilizace a přidružení, a určí, jak bude výbor fungovat.

3.   Rada stabilizace a přidružení může přenést jakoukoli ze svých pravomocí na Výbor stabilizace a přidružení. V tomto případě přijímá Výbor stabilizace a přidružení svá rozhodnutí v souladu s podmínkami stanovenými v článku 112.

Článek 115

Výbor stabilizace a přidružení může vytvářet podvýbory.

Článek 116

Zřizuje se Parlamentní výbor stabilizace a přidružení. Je forem pro výměnu názorů mezi členy chorvatského parlamentu a Evropského parlamentu. Schází se ve lhůtách, které si sám určí.

Parlamentní výbor stabilizace a přidružení tvoří členové Evropského parlamentu na jedné straně a členové chorvatského parlamentu na straně druhé.

Parlamentní výbor stabilizace a přidružení přijme svůj jednací řád.

V předsednictví Parlamentního výboru stabilizace a přidružení se střídají Evropský parlament a chorvatský parlament v souladu s ustanoveními, které budou stanoveny v jeho jednacím řádu.

Článek 117

V rámci působnosti této dohody se obě strany zavazují zajistit, aby fyzické a právnické osoby druhé strany neměly ve srovnání s vlastními státními příslušníky znevýhodněný přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá osobní a vlastnická práva.

Článek 118

Tato dohoda nebrání jednotlivým stranám přijmout opatření,

Článek 119

1.   V oblastech upravených touto dohodou a aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená v této dohodě:

2.   Odstavcem 1 není dotčeno právo stran uplatňovat odpovídající opatření svých daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, pokud jde o jejich bydliště.

Článek 120

1.   Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná pro dodržování závazků podle této dohody. Dbají na to, aby bylo dosaženo cílů této dohody.

2.   Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Před jejich přijetím, kromě zvlášť naléhavých případů, poskytne Radě stabilizace a přidružení veškeré související údaje nezbytné pro náležité posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany.

3.   Při výběru opatření musí být dána přednost takovým, která nejméně narušují fungování této dohody. Tato opatření budou neprodleně oznámena Radě stabilizace a přidružení a budou předmětem konzultací v Radě stabilizace a přidružení, jestliže o to druhá strana požádá.

Článek 121

Strany souhlasí s tím, že budou na žádost některé ze stran vhodnou formou bezodkladně konzultovat záležitosti výkladu nebo provádění této dohody a jiné významné aspekty vztahů mezi stranami.

Tímto článkem nejsou nijak dotčeny články 31, 38, 39 a 43.

Článek 122

Dokud nebude dosaženo rovnocenných práv pro jednotlivce a hospodářské subjekty na základě této dohody, nejsou touto dohodou dotčena práva, která jim jsou poskytnuta na základě stávajících dohod mezi jedním nebo více členskými státy na jedné straně a Chorvatskem na straně druhé.

Článek 123

Protokoly 1, 2, 3, 4, 5 a 6 a přílohy I až VIII tvoří nedílnou součást této dohody.

Článek 124

Tato dohoda se uzavírá na dobu neurčitou.

Kterákoli ze stran může tuto dohodu vypovědět oznámením druhé straně. Tato dohoda pozbývá platnosti šest měsíců po dni tohoto oznámení.

Článek 125

Pro účely této dohody se pojmem ‚strany‘ rozumí Společenství nebo jeho členské státy nebo Společenství a jeho členské státy v souladu s jejich příslušnými pravomocemi na jedné straně a Chorvatsko na straně druhé.

Článek 126

Tato dohoda se vztahuje na území, na něž se vztahují Smlouvy o založení Evropského společenství, Evropského společenství uhlí a oceli a Evropského společenství pro atomovou energii, a to za podmínek stanovených v těchto smlouvách, na jedné straně a na území Chorvatska na straně druhé.

Článek 127

Depozitářem dohody je generální tajemník Rady Evropské unie.

Článek 128

Tato dohoda je vyhotovena ve dvou prvopisech v každém z úředních jazyků stran, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Článek 129

Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vlastními postupy.

Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí ukončení postupů podle odstavce 1.

Článek 130

Prozatímní dohoda

V případě, že před dokončením postupů nezbytných pro vstup této dohody v platnost ustanovení některých částí této dohody, zejména částí týkajících se volného pohybu zboží, nabudou účinnosti na základě prozatímní dohody mezi Společenstvím a Chorvatskem, se smluvní strany dohodly, že za takových okolností se pro účely hlavy IV článků 70 a 71 této dohody, protokolů 1 až 5 této dohody a odpovídajících ustanovení protokolu 6 této dohody slovy ‚dnem vstupu této dohody v platnost‘ rozumí den vstupu v platnost prozatímní dohody, pokud jde o povinnosti obsažené v těchto článcích a protokolech.

SEZNAM PŘÍLOH

PŘÍLOHA I

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO PRŮMYSLOVÉ VÝROBKY SPOLEČENSTVÍ

(podle čl. 18 odst. 2)

Celní sazby se snižují takto:

PŘÍLOHA II

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO PRŮMYSLOVÉ VÝROBKY SPOLEČENSTVÍ

(podle čl. 18 odst. 3)

Celní sazby se snižují takto:

PŘÍLOHA III

DEFINICE PRODUKTŮ TYPU ‚BABY BEEF‘

(podle čl. 27 odst. 2)

Bez ohledu na pravidla pro výklad kombinované nomenklatury je třeba popis produktů považovat pouze za orientační, přičemž preferenční zacházení v rámci této přílohy se stanoví na základě rozsahu kódů KN. U kódů KN s označením ‚ex‘ se preferenční zacházení stanoví na základě kódu KN společně s odpovídajícím popisem.

PŘÍLOHA IVa

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY

(Bez cla pro neomezené množství ke dni vstupu dohody v platnost)

[podle čl. 27 odst. 3 písm. a) bodu i)]

PŘÍLOHA IVb

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY

(Bez cla v rámci kvóty vstupem dohody v platnost)

[podle čl. 27 odst. 3 písm. a) bodu ii)]

PŘÍLOHA IVc

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY

(Bez cla pro neomezené množství od jednoho roku po vstupu dohody v platnost)

[podle čl. 27 odst. 3 písm. b) bodu i)]

PŘÍLOHA IVd

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY

(postupné zrušení cel s doložkou nejvyšších výhod v rámci celních kvót)

[podle čl. 27 odst. 3 písm. c) bodu i)]

Celní sazby pro komodity v této příloze se snižují a odstraňují v souladu s tímto harmonogramem:

PŘÍLOHA IVe

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY

(Postupné snížení cel s doložkou nejvyšších výhod pro neomezené množství)

[podle čl. 27 odst. 3 písm. c) bodu ii)]

Celní sazby pro komodity v této příloze se snižují v souladu s tímto harmonogramem:

PŘÍLOHA IVf

CHORVATSKÉ CELNÍ KONCESE PRO ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY

(Postupné snížení cel s doložkou nejvyšších výhod v rámci kvót)

[podle čl. 27 odst. 3 písm. c) bodu iii)]

Celní sazby pro komodity v této příloze se snižují v souladu s tímto harmonogramem:

PŘÍLOHA Va

PRODUKTY PODLE ČL. 28 ODST. 1

Na dovoz těchto produktů pocházejících z Chorvatska do Společenství se vztahují tyto koncese:

Nad objem kvóty se používá plná sazba cla s doložkou nejvyšších výhod.

Cla pro výrobky čísla HS 1604 se s výjimkou přípravků a konzerv ze sardinek a ančoviček snižují v souladu s tímto harmonogramem na tyto úrovně:

PŘÍLOHA Vb

PRODUKTY PODLE ČL. 28 ODST. 2

Na dovoz těchto produktů pocházejících z Evropského společenství do Chorvatska se vztahují tyto koncese:

Nad objem kvóty se používá plná sazba cla s doložkou nejvyšších výhod.

Cla pro výrobky čísla HS 1604 se s výjimkou přípravků a konzerv ze sardinek a ančoviček snižují v souladu s tímto harmonogramem na tyto úrovně:

PŘÍLOHA VI

USAZOVÁNÍ: FINANČNÍ SLUŽBY

(podle článku 50)

1.   Finanční služby: definice

Finanční službou se rozumí každá služba finanční povahy, kterou nabízí poskytovatel finančních služeb jedné ze stran.

Mezi finanční služby patří tyto činnosti:

Z definice finančních služeb jsou vyloučeny tyto činnosti:

PŘÍLOHA VII

NABÝVÁNÍ NEMOVITOSTÍ STÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÍKY EU

Seznam výjimek podle čl. 60 odst. 2

Vyňaté sektory

PŘÍLOHA VIII

PRÁVA DUŠEVNÍHO, PRŮMYSLOVÉHO A OBCHODNÍHO VLASTNICTVÍ

(podle článku 71)

SEZNAM PROTOKOLŮ

PROTOKOL 1

o textilu a oděvních výrobcích

Článek 1

Tento protokol se vztahuje na textil a oděvní výrobky (dále jen ‚textilní výrobky‘) oddílu XI (kapitol 50 až 63) kombinované nomenklatury Společenství.

Článek 2

1.   Textilní výrobky oddílu XI (kapitol 50 až 63) kombinované nomenklatury pocházející z Chorvatska podle definice v protokolu 4 k dohodě vstupují ode dne vstupu dohody v platnost do Společenství bezcelně.

2.   Cla pro přímý dovoz do Chorvatska v případě textilních výrobků oddílu XI (kapitol 50 až 63) kombinované nomenklatury pocházejících ze Společenství podle definice v protokolu 4 k dohodě se ke dni vstupu dohody v platnost zrušují, s výjimkou výrobků uvedených v přílohách I a II tohoto protokolu, pro něž se celní sazby postupně snižují způsobem stanoveným v uvedených přílohách.

3.   S výhradou tohoto protokolu se na obchod s textilními výrobky mezi stranami použijí ustanovení dohody, a zejména články 19 a 20.

Článek 3

Režim dvojí kontroly a další související otázky týkající se vývozu textilních výrobků pocházejících z Chorvatska do Společenství a textilních výrobků pocházejících ze Společenství do Chorvatska stanoví Dohoda mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou o obchodu s textilními výrobky, parafovaná dne 8. listopadu 2000 a prozatímně prováděná ode dne 1. ledna 2001.

Článek 4

Od vstupu dohody v platnost se nezavádějí žádná nová množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem, s výjimkou těch, která jsou stanovena v dohodě a protokolech k ní.

PŘÍLOHA I

Celní sazby se snižují takto:

PŘÍLOHA II

Celní sazby se snižují takto:

PROTOKOL 2

o výrobcích z oceli

Článek 1

Tento protokol se vztahuje na výrobky kapitoly 72 společného celního sazebníku. Použije se i na ostatní hotové výrobky z oceli této kapitoly, které mohou v budoucnosti pocházet z Chorvatska.

Článek 2

Dovozní cla Společenství pro výrobky z oceli pocházející z Chorvatska se zrušují dnem vstupu dohody v platnost.

Článek 3

1.   Chorvatská dovozní cla na výrobky z oceli pocházející ze Společenství se zrušují dnem vstupu dohody v platnost, s výjimkou výrobků uvedených v příloze I.

2.   Chorvatská dovozní cla na výrobky z oceli uvedené v příloze I se postupně zrušují podle tohoto harmonogramu:

Článek 4

1.   Množstevní omezení dovozu výrobků z oceli pocházejících z Chorvatska do Společenství a opatření s rovnocenným účinkem se zrušují dnem vstupu dohody v platnost.

2.   Množstevní omezení dovozu výrobků z oceli pocházejících ze Společenství do Chorvatska a opatření s rovnocenným účinkem se zrušují dnem vstupu dohody v platnost.

Článek 5

1.   S ohledem na pravidla stanovená v článku 70 dohody uznávají strany potřebu a naléhavost, s jakou musí každá z nich neprodleně reagovat na strukturální nedostatky svého ocelářství, aby zajistila celkovou konkurenceschopnost svého průmyslu. Chorvatsko proto do dvou let zahájí nezbytný program restrukturalizace a přeměny svého ocelářského průmyslu, aby tomuto odvětví zajistilo životaschopnost za normálních tržních podmínek. Pro dosažení tohoto cíle poskytne Společenství Chorvatsku na požádání vhodné technické poradenství.

2.   Vedle pravidel stanovených článku 70 dohody se každé jednání, které je v rozporu s tímto článkem, posuzuje na základě zvláštních kritérií vyplývajících z použití pravidel Společenství pro státní podporu, včetně sekundárních právních předpisů a včetně zvláštních pravidel pro kontrolu státní podpory v ocelářství po uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO.

3.   Pro účely použití čl. 70 odst. 1 bodu iii) dohody na výrobky z oceli Společenství uznává, že Chorvatsko může po dobu pěti let od vstupu dohody v platnost výjimečně poskytovat státní podporu na restrukturalizaci, pokud

4.   Strany zajistí naprostou průhlednost při provádění nutného programu restrukturalizace a přeměny prostřednictvím úplné a trvalé výměny informací s druhou stranou, včetně podrobných informací o restrukturalizačním plánu a výši, míře a účelu každé státní podpory udělené na základě odstavců 2 a 3 tohoto článku.

5.   Rada stabilizace a přidružení sleduje dodržování požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4.

6.   Považuje-li některá strana určitý postup druhé strany za neslučitelný s tímto článkem, a tento postup poškozuje nebo hrozí poškodit zájmy první strany nebo vyvolává podstatnou újmu jejího domácího průmyslu, může tato strana po konzultaci v rámci kontaktní skupiny uvedené v článku 7 nebo po uplynutí 30 pracovních dnů od podání žádosti o tuto konzultaci přijmout vhodná opatření.

Článek 6

Články 19, 20 a 21 dohody se použijí na obchod s výrobky z oceli mezi stranami.

Článek 7

Strany souhlasí s tím, že pro účely dodržování a sledování řádného provádění tohoto protokolu bude ustavena kontaktní skupina v souladu s článkem 115 dohody.

PŘÍLOHA I

PROTOKOL 3

o obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty mezi Společenstvím a Chorvatskem

Článek 1

1.   Společenství a Chorvatsko uplatňují na zpracované zemědělské produkty cla uvedená v přílohách I a II v souladu s podmínkami uvedenými v těchto přílohách bez ohledu na to, zda se na ně vztahují kvóty.

2.   Rada stabilizace a přidružení rozhoduje o

3.   Rada stabilizace a přidružení může cla podle tohoto protokolu nahradit režimem založeným na příslušných tržních cenách ve Společenství a Chorvatsku zemědělských produktů, které byly skutečně použity při výrobě zpracovaných zemědělských produktů, na něž se vztahuje tento protokol.

Článek 2

Rada stabilizace a přidružení může cla podle článku 1 snížit,

Článek 3

Společenství a Chorvatsko se vzájemně informují o správních opatřeních přijatých pro produkty vedené v tomto protokolu. Tato opatření by měla zajistit všem zúčastněným stranám rovné zacházení a měly by být co nejjednodušší a nejpružnější.

PŘÍLOHA I

Dovozní cla Společenství na zboží pocházející z Chorvatska

Tyto zpracované zemědělské produkty pocházející z Chorvatska se dovážejí do Společenství bezcelně.

PŘÍLOHA II

Seznam 1:   Zboží pocházející ze Společenství, u kterého Chorvatsko

(okamžitě nebo postupně) zruší cla

Seznam 2:   Kvóty a cla pro dovoz zboží pocházejícího ze Společenství do Chorvatska

Poznámka: pro produkty v této tabulce platí nulové clo v rámci níže uvedených celních kvót. Objem těchto kvót se v letech 2003, 2004, 2005 a 2006 každoročně zvyšuje o 10 % objemu pro rok 2002. Clo pro množství nad tento objem se v letech 2002, 2003, 2004, 2005 a 2006 snižuje na 90 %, 80 %, 70 %, 60 % a 50 % cla s doložkou nejvyšších výhod.

Seznam 3:   Kvóty a cla pro dovoz zboží pocházejícího ze Společenství do Chorvatska

Poznámka: na produkty v této tabulce se vztahují níže uvedené koncese. Objem celních kvót se v letech 2003, 2004, 2005 a 2006 každoročně zvyšuje o 10 % objemu pro rok 2002. Clo pro množství nad tento objem se v letech 2002, 2003, 2004, 2005 a 2006 snižuje na 90 %, 80 %, 65 %, 55 % a 40 % cla s doložkou nejvyšších výhod.

PROTOKOL 4

o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce

OBSAH

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto protokolu se rozumí:

HLAVA II

DEFINICE POJMU ‚PŮVODNÍ PRODUKTY‘ ČI ‚PRODUKTY POCHÁZEJÍCÍ Z‘

Článek 2

Obecné požadavky

1.   Pro účely provádění dohody se za produkty pocházející ze Společenství považují

2.   Pro účely provádění dohody se za produkty pocházející z Chorvatska považují

Článek 3

Dvoustranná kumulace původu ve Společenství

Materiály pocházející z Chorvatska se považují za materiály pocházející ze Společenství, jestliže jsou začleněny do produktu, který tam byl získán. Není nutné, aby tyto materiály byly dostatečně opracovány nebo zpracovány, pokud podstoupily opracování nebo zpracování rozsáhlejší, než je uvedeno v čl. 7 odst. 1 tohoto protokolu.

Článek 4

Dvoustranná kumulace původu v Chorvatsku

Materiály pocházející ze Společenství se považují za materiály pocházející z Chorvatska, jestliže jsou začleněny do produktu, který tam byl získán. Není nutné, aby tyto materiály byly dostatečně opracovány nebo zpracovány, pokud podstoupily opracování nebo zpracování rozsáhlejší, než je uvedeno v čl. 7 odst. 1 tohoto protokolu.

Článek 5

Zcela získané produkty

1.   Následující produkty se považují za zcela získané ve Společenství nebo v Chorvatsku:

2.   Pojmy ‚tamní plavidla‘ a ‚tamní výrobní plavidla‘ v odst. 1 písm. f) a g) se vztahují pouze na plavidla a výrobní plavidla,

Článek 6

Dostatečně opracované nebo zpracované produkty

1.   Pro účely článku 2 se produkty, které nejsou zcela získány, považují za dostatečně opracované nebo zpracované, jsou-li splněny podmínky stanovené v seznamu v příloze II.

Tyto podmínky popisují pro všechny produkty, na které se vztahuje dohoda, opracování nebo zpracování, které musí být provedeno na nepůvodních materiálech použitých k jejich výrobě, a vztahují se výhradně na tyto materiály. Z toho vyplývá, že je-li produkt, který získal status původu na základě splnění podmínek stanovených pro něj v seznamu, použit při výrobě jiného produktu, nevztahují se na něj podmínky stanovené pro produkt, ve němž je obsažen, a přihlíží se ani k nepůvodním materiálům, jež byly případně použity při jeho výrobě.

2.   Odchylně od odstavce 1 lze nepůvodní materiály, které by se podle podmínek stanovených v seznamu neměly použít při výrobě určitého produktu, použít za předpokladu, že

Tento odstavec se nevztahuje na produkty kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému.

3.   Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou článku 7.

Článek 7

Nedostatečné opracování nebo zpracování

1.   Aniž je dotčen odstavec 2, považují se za zpracování nebo opracování nedostatečná pro to, aby produktu udělila status původu, bez ohledu na to, zda jsou splněny požadavky článku 6, následující operace:

2.   Při určování, zda se opracování nebo zpracování provedené na produktu považuje za nedostatečné ve smyslu odstavce 1, se všechna opracování nebo zpracování provedená na tomto produktu buď ve Společenství, nebo v Chorvatsku posuzují dohromady.

Článek 8

Určující jednotka

1.   Určující jednotkou pro použití tohoto protokolu je produkt, který je považován za základní jednotku při svém zařazení do nomenklatury založené na harmonizovaném systému.

Z toho vyplývá, že

2.   Je-li podle všeobecného pravidla 5 harmonizovaného systému zařazován s produktem i jeho obal, považuje se pro účely určení původu za tvořící jeden celek s produktem.

Článek 9

Příslušenství, náhradní díly a nástroje

Příslušenství, náhradní díly a nástroje dodávané spolu se zařízením, strojem, přístrojem nebo vozidlem se považují za jeden celek se zařízením, strojem, přístrojem nebo vozidlem, pokud jsou součástí jejich běžného vybavení a jsou zahrnuty v ceně nebo nejsou fakturovány zvlášť.

Článek 10

Soupravy

Soupravy zboží ve smyslu všeobecného pravidla 3 harmonizovaného systému se považují za původní produkty, jestliže jsou původními produkty všechny součásti, z nichž se skládají. Soupravy, které se skládají z původních i nepůvodních produktů, se však považují za původní produkt jako celek, jestliže hodnota nepůvodních produktů nepřesahuje 15 % ceny soupravy ze závodu.

Článek 11

Neutrální prvky

Při určování, zda je produkt původní, se nezjišťuje původ těchto prvků, jež mohou být použity při jeho výrobě:

HLAVA III

ÚZEMNÍ POŽADAVKY

Článek 12

Zásada teritoriality

1.   Podmínky pro získání statusu původu stanovené v hlavě II musí být plněny ve Společenství nebo v Chorvatsku nepřetržitě.

2.   Je-li původní zboží vyvezené ze Společenství nebo z Chorvatska do jiné země vráceno, je třeba je považovat za nepůvodní, nelze-li celním orgánům věrohodně prokázat, že

3.   Získání statusu původu ve smyslu podmínek stanovených v hlavě II není dotčeno opracováním nebo zpracováním materiálů vyvezených ze Společenství nebo Chorvatska a následně zpět dovezených, které je provedeno mimo území Společenství nebo Chorvatska, pokud

4.   Pro účely odstavce 3 se podmínky pro získání statusu původu stanovené v hlavě II nevztahují na opracování nebo zpracování provedené mimo území Společenství nebo Chorvatska. Pokud se však při určení statusu původu výsledného produktu v seznamu v příloze II použije pravidlo určující nejvyšší hodnotu všech nepůvodních použitých materiálů, nesmí součet celkové hodnoty nepůvodních materiálů použitých na území příslušné strany a celkové hodnoty přidané mimo území Společenství nebo Chorvatska na základě tohoto článku překročit stanovenou procentní hodnotu.

5.   Pro účely odstavců 3 a 4 se ‚celkovou přidanou hodnotou‘ rozumí všechny náklady vynaložené mimo území Společenství nebo Chorvatska, včetně hodnoty materiálů tam do produktu začleněných.

6.   Odstavce 3 a 4 se nevztahují na produkty, které nesplňují podmínky uvedené v příloze II a které lze považovat za dostatečně opracované nebo zpracované pouze při uplatnění pravidla hodnotové tolerance stanoveného v čl. 6 odst. 2.

7.   Odstavce 3 a 4 se nevztahují na výrobky kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému.

8.   Každé opracování a zpracování, na které se vztahuje tento článek a které bylo provedeno mimo území Společenství nebo Chorvatska, musí být provedeno v režimu pasivního zušlechťovacího styku nebo v obdobných režimech.

Článek 13

Přímá doprava

1.   Preferenční zacházení podle dohody se použije pouze na produkty splňující požadavky tohoto protokolu, které jsou přepravovány přímo mezi Společenstvím a Chorvatskem. Produkty, které tvoří jedinou zásilku, však mohou být přepravovány přes jiná území též s překládkou nebo dočasným uskladněním na takovém území, jestliže zůstaly v zemi tranzitu nebo uskladnění pod celním dohledem a nebyly podrobeny jiným operacím než vykládce, překládce nebo operacím, jejichž účelem je jejich uchování v nezměněném stavu.

Původní produkty mohou být přepravovány potrubím přes jiná území než území Společenství nebo Chorvatska.

2.   Splnění podmínek stanovených v odstavci 1 se příslušným celním orgánům země dovozu prokazuje předložením

Článek 14

Výstavy

1.   Jsou-li původní produkty zaslány na výstavu do jiné země a po skončení výstavy prodány za účelem dovozu do Společenství nebo do Chorvatska, použije se na ně při dovozu dohoda, je-li příslušným celním orgánům věrohodně prokázáno, že

2.   Doklad o původu musí být vystaven nebo vyhotoven v souladu s hlavou V a předložen celním orgánům země dovozu obvyklým způsobem. Musí v něm být uvedeny název a adresa výstavy. Je-li to nezbytné, mohou být požadovány další doklady o podmínkách, za kterých byly produkty vystaveny.

3.   Odstavec 1 se vztahuje na všechny výstavy, veletrhy a podobné veřejné akce obchodní, průmyslové, zemědělské nebo řemeslné, v jejichž průběhu produkty zůstávají pod celním dohledem, s výjimkou výstav pořádaných soukromě v prodejnách nebo obchodních místnostech s úmyslem prodat zahraniční produkty.

HLAVA IV

NAVRACENÍ CLA NEBO OSVOBOZENÍ OD CLA

Článek 15

Zákaz navracení cla nebo osvobození od cla

1.   Nepůvodní materiály použité při výrobě produktů pocházejících ze Společenství nebo z Chorvatska, pro které je doklad o původu vystaven nebo vyhotoven v souladu s hlavou V, nepodléhají ve Společenství ani v Chorvatsku navracení cla nebo osvobození od cla jakéhokoli druhu.

2.   Zákaz stanovený v odstavci 1 se vztahuje na všechna opatření týkající se náhrady, prominutí nebo neplacení, částečné nebo úplné, cel nebo poplatků s rovnocenným účinkem použitelných ve Společenství nebo v Chorvatsku na materiály použité při výrobě, pokud se tyto náhrady, prominutí nebo neplacení uplatňují, výslovně nebo fakticky, pokud jsou produkty získané z těchto materiálů vyváženy, a neuplatňují, pokud tyto produkty zůstanou pro domácí použití.

3.   Vývozce produktů provázených dokladem o původu musí kdykoli na požádání celních orgánů předložit všechny vhodné doklady prokazující, že pro nepůvodní materiály použité při výrobě dotyčných produktů nebylo uplatněno navrácení cla a že veškerá cla a poplatky s rovnocenným účinkem, které jsou použitelné na tyto materiály, byly skutečně zaplaceny.

4.   Odstavce 1 až 3 se použijí rovněž pro obaly ve smyslu čl. 8 odst. 2, pro příslušenství, náhradní díly a nástroje ve smyslu článku 9 a pro produkty v soupravách ve smyslu článku 10, pokud jsou nepůvodní.

5.   Odstavce 1 až 4 se použijí pouze pro materiály, na které se vztahuje dohoda. Tato ustanovení rovněž nevylučují použití systému vývozních náhrad u zemědělských produktů použitelný na vývoz v souladu s dohodou.

6.   Odchylně od odstavce 1 může Chorvatsko uplatnit režim navracení cla nebo osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem uplatňovaných na materiály použité při výrobě původních produktů za těchto podmínek

7.   Tento článek se použije ode dne 1. ledna 2003. Použitelnost odstavce 6 končí dnem 31. prosince 2005 a může být přezkoumán vzájemnou dohodou.

HLAVA V

PROKAZOVÁNÍ PŮVODU

Článek 16

Obecné požadavky

1.   Na produkty pocházející ze Společenství dovážené do Chorvatska a na produkty pocházející z Chorvatska dovážené do Společenství se dohoda vztahuje po předložení

2.   Odchylně od odstavce 1 se na původní produkty ve smyslu tohoto protokolu v případech uvedených v článku 26 vztahuje dohoda, aniž by bylo nutné předkládat některý z dokladů uvedených výše.

Článek 17

Postup pro vydání průvodního osvědčení EUR.1

1.   Průvodní osvědčení EUR.1 vydávají celní orgány vyvážející země na základě písemné žádosti podané vývozcem nebo na odpovědnost vývozce jeho pověřeným zástupcem.

2.   Pro tento účel vyplní vývozce nebo jeho pověřený zástupce průvodní osvědčení EUR.1 a tiskopis žádosti, jejichž vzory jsou uvedeny v příloze III. Tyto tiskopisy se vyplňují v jednom z jazyků, ve kterém je vyhotovena dohoda, a v souladu s vnitrostátním právem země vývozu. Jsou-li vyplněny rukou, musí být vyplněny inkoustem a hůlkovým písmem. Popis produktů musí být uveden v kolonce vyhrazené pro tento účel, bez vynechání prázdných řádků. Není-li tato kolonka vyplněna celá, musí být poslední řádek popisu podtržen vodorovnou čarou a prázdný prostor proškrtnut.

3.   Vývozce žádající o vydání průvodního osvědčení EUR.1 musí kdykoli na žádost celních orgánů země vývozu, kde je průvodní osvědčení EUR.1 vydáváno, předložit veškeré související doklady prokazující status původu dotyčných produktů a splnění ostatních požadavků tohoto protokolu.

4.   Průvodní osvědčení EUR.1 vydávají celní orgány členského státu nebo Chorvatska, pokud mohou být dotyčné produkty považovány za produkty pocházející ze Společenství nebo z Chorvatska a pokud jsou splněny ostatní požadavky tohoto protokolu.

5.   Vydávající celní orgány přijmou všechna nezbytná opatření k ověření statusu původu produktů a splnění ostatních požadavků tohoto protokolu. Za tím účelem mají právo požadovat jakékoli důkazy a provádět jakoukoli kontrolu účetnictví vývozce či jakkoli jiné kontroly, které považují za účelné. Celní orgány, které vydávají osvědčení, také dbají na to, aby tiskopisy uvedené v odstavci 2 byly řádně vyplněny. Zkontrolují zejména, je-li prostor určený pro popis produktů vyplněn způsobem, který vylučuje možnost dodatečného neoprávněného doplnění.

6.   Datum vydání průvodního osvědčení EUR.1 se uvádí v kolonce 11 osvědčení.

7.   Celní orgány vydají průvodní osvědčení EUR.1 a předají je vývozci, jakmile je vývoz skutečně proveden nebo zajištěn.

Článek 18

Dodatečně vydaná průvodní osvědčení EUR.1

1.   Odchylně od čl. 17 odst. 7 může být průvodní osvědčení EUR.1 ve výjimečných případech vydáno po vývozu produktů, jichž se týká, jestliže

2.   V případech podle odstavce 1 musí vývozce ve své žádosti uvést místo a datum vývozu produktů, na které se průvodní osvědčení EUR.1 vztahuje, a důvody pro svou žádosti.

3.   Celní orgány mohou vydat průvodní osvědčení EUR.1 dodatečně pouze poté, co ověří, že údaje uvedené v žádosti vývozce souhlasí s odpovídajícími podklady.

4.   Průvodní osvědčení EUR.1 vystavené dodatečně musí obsahovat jednu z těchto poznámek:

‚EXPEDIDO A POSTERIORI‘, ‚UDSTEDT EFTERFØOLGENDE‘, ‚NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT‘, ‚ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ‘, ‚ISSUED RETROSPECTIVELY‘, ‚DELIVRE A POSTERIORI‘, ‚RILASCIATO A POSTERIORI‘, ‚AFGEGEVEN A POSTERIORI‘, ‚EMITIDO A POSTERIORI‘, ‚ANNETTU JÄLKIKÄTEEN‘, ‚UTFÄRDAT I EFTERHAND‘, ‚NAKNADNO IZDANO‘.

5.   Poznámka uvedená v odstavci 4 se zapisuje do kolonky ‚Poznámky‘ průvodního osvědčení EUR.1.

Článek 19

Vydání duplikátu průvodního osvědčení EUR.1

1.   V případě krádeže, ztráty nebo zničení průvodního osvědčení EUR.1 může vývozce požádat celní orgány, které je vydaly, o vystavení duplikátu na základě vývozních dokladů, které mají k dispozici.

2.   Takto vydaný duplikát musí obsahovat jednu z těchto poznámek:

‚DUPLIKAT‘, ‚DUPLICATA‘, ‚DUPLICATO‘, ‚DUPLICAAT‘, ‚DUPLICATE‘, ‚ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ‘, ‚DUPLICADO‘, ‚SEGUNDA VIA‘, ‚KAKSOISKAPPALE‘.

3.   Poznámka uvedená v odstavci 2 se zapisuje do kolonky ‚Poznámky‘ duplikátu průvodního osvědčení EUR.1.

4.   Duplikát nese datum vydání původního průvodního osvědčení EUR.1 a tímto datem nabývá účinku.

Článek 20

Vydání průvodních osvědčení EUR.1 na základě dříve vydaného nebo vyhotoveného dokladu o původu

Jsou-li původní produkty umístěny pod celní dohled ve Společenství nebo v Chorvatsku, je možné pro účely zaslání všech nebo částí těchto produktů na jiné místo ve Společenství nebo v Chorvatsku nahradit původní doklad o původu jedním nebo více průvodními osvědčeními EUR.1. Náhradní průvodní osvědčení EUR.1 vydá celní úřad, pod jehož dohled jsou produkty umístěny.

Článek 21

Podmínky pro vyhotovení prohlášení na faktuře

1.   Prohlášení na faktuře uvedené v čl. 16 odst. 1 písm. b) může učinit

2.   Prohlášení na faktuře může být učiněno, lze-li dotyčné produkty považovat za produkty pocházející ze Společenství nebo z Chorvatska a jsou-li splněny ostatní požadavky tohoto protokolu.

3.   Vývozce činící prohlášení na faktuře musí být připraven kdykoli na žádost celních orgánů země vývozu předložit veškeré související doklady prokazující status původu dotyčných produktů a splnění ostatních požadavků tohoto protokolu.

4.   Prohlášení na faktuře vyhotovuje vývozce psacím strojem, razítkem nebo tiskem na faktuře, dodacím listu nebo jiném obchodním dokladu, přičemž se prohlášení, jehož znění je uvedeno v příloze IV, vyhotoví v jednom z jazyků stanovených v uvedené příloze a v souladu s vnitrostátním právem země vývozu. Je-li prohlášení psáno rukou, musí být napsáno inkoustem a hůlkovým písmem.

5.   Prohlášení na faktuře podepisuje vlastnoručně vývozce. Vývozce schválený ve smyslu článku 22 však není povinen podepisovat toto prohlášení, jestliže se celním orgánům země vývozu písemně zaváže, že přebírá plnou odpovědnost za jakékoli prohlášení na faktuře, které jej identifikuje, jako by je vlastnoručně podepsal.

6.   Prohlášení na faktuře může vývozce učinit při vývozu produktů, na které se osvědčení vztahuje, nebo po vývozu pod podmínkou, že je předloží v zemi dovozu do dvou let po dovozu produktů, k nimž se vztahuje.

Článek 22

Schválený vývozce

1.   Celní orgány země vývozu mohou povolit kterémukoli vývozci (dále jen ‚schválený vývozce‘), který často zasílá produkty, na které se vztahuje dohoda, aby činil prohlášení na faktuře bez ohledu na hodnotu dotyčných produktů. Vývozce, který žádá o takové povolení, musí celním orgánům poskytnout dostatečné záruky nezbytné k ověření statusu původu produktů a splnění ostatních požadavků tohoto protokolu.

2.   Celní orgány mohou vázat poskytnutí statusu schváleného vývozce na splnění jakýchkoli podmínek, které považují za vhodné.

3.   Celní orgány přidělí schválenému vývozci číslo celního povolení, které se uvádí v prohlášení na faktuře.

4.   Celní orgány dohlížejí na využívání povolení schváleným vývozcem.

5.   Celní orgány mohou povolení kdykoli odejmout. Jsou povinny tak učinit, jestliže schválený vývozce již neposkytuje záruky uvedené v odstavci 1, již nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 2 nebo udělené povolení jiným způsobem nesprávně využívá.

Článek 23

Platnost dokladu o původu

1.   Doklad o původu je platný čtyři měsíce ode dne svého vystavení v zemi vývozu a musí být v této lhůtě předložen celním orgánům země dovozu.

2.   Doklady o původu předkládané celním orgánům země dovozu po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 1 lze přijmout pro poskytnutí preferenčního zacházení, pokud k předložení těchto dokladů ve stanovené lhůtě nedošlo v důsledku mimořádných okolností.

3.   V jiných případech opožděného předložení mohou celní orgány země dovozu přijmout doklad o původu, pokud jim byly produkty předloženy před uplynutím této lhůty.

Článek 24

Předkládání dokladu o původu

Doklady o původu se předkládají celním orgánům země dovozu postupy platnými v této zemi. Tyto orgány mohou požadovat překlad dokladu o původu a mohou rovněž požadovat, aby bylo k dovoznímu prohlášení přiloženo prohlášení dovozce o tom, že produkty splňují podmínky pro použití dohody.

Článek 25

Dovoz po částech

Jsou-li na žádost dovozce za podmínek stanovených celními orgány země dovozu dováženy po částech rozložené nebo nesložené produkty ve smyslu všeobecného pravidla 2 písm. a) harmonizovaného systému, spadajících do tříd XVI a XVII nebo čísel 7308 a 9406 harmonizovaného systému, prokazuje se jejich původ celním orgánům pouze při dovozu první části.

Článek 26

Osvobození od dokladu o původu

1.   Produkty, které jsou zasílány v malých zásilkách soukromými osobami soukromým osobám nebo které se nacházejí v osobních zavazadlech cestujících, se považují za původní produkty, aniž by bylo třeba předložit doklad o původu, za předpokladu, že nejsou dováženy obchodně, že byly prohlášeny za produkty splňující požadavky tohoto protokolu a že o pravdivosti tohoto prohlášení neexistují žádné pochybnosti. V případě produktů zasílaných poštou lze toto prohlášení učinit na celním prohlášení CN22/CN23 nebo na listu papíru, které se připojí k tomuto dokladu.

2.   Za neobchodní dovoz se považuje příležitostný dovoz, který se týká výlučně produktů pro osobní použití příjemců nebo cestujících nebo jejich rodin, je-li z povahy a množství produktů zřejmé, že neslouží žádnému obchodnímu účelu.

3.   Celková hodnota těchto produktů nesmí u malých zásilek překročit 500 EUR a u produktů nacházejících se v osobních zavazadlech cestujících 1 200 EUR.

Článek 27

Podpůrné doklady

Doklady uvedenými v čl. 17 odst. 3 a čl. 21 odst. 3, které prokazují, že produkty, n které se vztahuje průvodní osvědčení EUR.1 nebo prohlášení na faktuře, mohou být považovány za produkty pocházející ze Společenství nebo z Chorvatska a že splňují ostatní požadavky tohoto protokolu, mohou být kromě jiného

Článek 28

Uchování dokladu o původu a podpůrných dokladů

1.   Vývozce žádající o vydání průvodního osvědčení EUR.1 uchovává doklady uvedené v čl. 17 odst. 3 po dobu nejméně tří let.

2.   Vývozce, který činí prohlášení na faktuře, uchovává kopii tohoto prohlášení a doklady uvedené v čl. 21 odst. 3 po dobu nejméně tří let.

3.   Celní orgány země vývozu, které vydávají průvodní osvědčení EUR.1, uchovávají žádosti uvedené v čl. 17 odst. 2 po dobu nejméně tří let.

4.   Celní orgány země dovozu uchovávají průvodní osvědčení EUR.1 a prohlášení na faktuře, která jim byla předložena, po dobu nejméně tří let.

Článek 29

Rozpory a formální chyby

1.   Jsou-li zjištěny drobné rozpory mezi údaji uvedenými v dokladu o původu a údaji v dokladech, které byly celnímu úřadu předloženy za účelem splnění celních formalit při dovozu produktů, nepůsobí to samo o sobě neplatnost dokladu o původu, jestliže je náležitě prokázáno, že se tento doklad vztahuje na předložené produkty.

2.   Zjevné formální chyby, například přepisy v dokladu o původu, nevedou k odmítnutí odkladu, nejsou-li takové povahy, že vyvolávají pochybnosti o správnosti údajů obsažených v tomto dokladu.

Článek 30

Částky vyjádřené v eurech

1.   Pro účely čl. 21 odst. 1 písm. b) a čl. 26 odst. 3 se v případech, kdy se jsou produkty fakturovány v jiné měně než v eurech, stanoví dotčené země jednou ročně částky v národních měnách členských států nebo Chorvatska odpovídající částkám vyjádřeným v eurech.

2.   Pro použití čl. 21 odst. 1 písm. b) nebo čl. 26 odst. 3 na zásilku je rozhodující částka stanovená Společenstvím nebo Chorvatskem v té měně, v jaké je vystavena faktura.

3.   Pro přepočet částek vyjádřených v eurech do kterékoli národní měny se použije kurs této měny k euru platný první pracovní den měsíce října. Tyto částky se sdělují Komisi Evropských společenství do 15. října a použijí se od 1. ledna následujícího roku. Komise Evropských společenství oznámí tyto částky Chorvatsku.

4.   Chorvatsko může částku, která vyplývá z přepočtu částky vyjádřené v eurech do jeho národní měny, zaokrouhlit nahoru nebo dolů. Zaokrouhlená částka se nesmí od částky, která vyplývá z přepočtu, lišit o více než 5 %. Chorvatsko může ponechat částku ve své národní měně odpovídající částce vyjádřené v eurech beze změny, pokud v době každoroční úpravy stanovené v odstavci 3 se přepočtem této částky před zaokrouhlením částka v národní měně zvýší oproti původní částce o 15 % nebo méně. Částka v národní měně se může ponechat beze změny, jestliže by se při novém přepočtu tato částka snížila..

5.   Částky vyjádřené v eurech přezkoumává Výbor stabilizace a přidružení na žádost Společenství nebo Chorvatska. Výbor stabilizace a přidružení vhodnost při tomto přezkumu zvažuje potřebnost zachování účinků dotyčných mezí v reálných hodnotách. Za tímto účelem může rozhodnout o úpravě částek vyjádřených v eurech.

HLAVA VI

UJEDNÁNÍ O SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCI

Článek 31

Vzájemná pomoc

1.   Celní orgány členských států a Chorvatska si navzájem prostřednictvím Komise Evropských společenství poskytují vzory otisků razítek používaných celními úřady pro vydávání průvodních osvědčení EUR.1 a adresy celních orgánů příslušných k ověřování těchto osvědčení a prohlášení na faktuře.

2.   K zajištění řádného uplatňování tohoto protokolu si Společenství a Chorvatsko vzájemně poskytují pomoc prostřednictvím příslušných celních správ při ověřování pravosti průvodních osvědčení EUR.1 nebo prohlášení na faktuře a správnosti údajů uvedených v těchto dokladech.

Článek 32

Ověřování dokladů o původu

1.   Následné ověřování dokladů o původu se provádí nahodile anebo vždy v případech, kdy mají celní orgány země dovozu důvodné pochybnosti o pravosti dokladu, o statusu původu dotyčného produktu nebo o splnění jiných požadavků tohoto protokolu.

2.   Pro účely odstavce 1 vrátí celní orgány země dovozu průvodní osvědčení EUR.1 a fakturu, pokud byla předložena, prohlášení na faktuře nebo kopii těchto dokladů celním orgánům země vývozu, a případně uvedou důvody pro jeho ověření. Spolu se žádostí o ověření zašlou rovněž veškeré získané informace a doklady nasvědčující, že údaje uvedené v dokladu o původu zboží nejsou správné.

3.   Ověření provádějí celní orgány země vývozu. Pro tento účel mají právo požadovat předložení jakýchkoli důkazů a provádět veškeré kontroly účtů vývozce nebo veškeré jiné kontroly, které považují za účelné.

4.   Rozhodnou-li se celní orgány země dovozu pozastavit udělování preferenčního zacházení pro dotyčné produkty až do výsledku ověření, nabídnou dovozci propuštění produktu, avšak stanoví ochranná opatření, která považují za potřebná.

5.   Celní orgány, které požádaly o ověření, jsou informovány o jeho výsledcích co nejdříve. Z výsledků musí být zřejmé, zda jsou doklady pravé a zda lze dotyčné produkty považovat za produkty pocházející ze Společenství nebo z Chorvatska a zda splňují ostatní požadavky tohoto protokolu. Kde byla použita ustanovení o kumulaci původu podle článků 3 a 4 tohoto protokolu a ve spojení s čl. 17 odst. 3, musí odpověď obsahovat kopii nebo kopie jednoho nebo více průvodních osvědčení nebo prohlášení na faktuře, z nichž se vychází.

6.   Jestliže v případě důvodných pochybností není obdržena žádná odpověď do deseti měsíců ode dne podání žádosti o ověření nebo jestliže odpověď neobsahuje údaje postačující k rozhodnutí o pravosti daného dokladu nebo o skutečném původu produktů, odmítnou celní orgány, které podaly žádost o ověření, uplatit celní preference, s výjimkou existence mimořádných okolností.

Článek 33

Řešení sporů

Pokud nastanou spory ohledně ověření uvedeného v článku 32, které nelze mezi celními orgány, které žádají o ověření, a celními orgány příslušnými k tomuto ověření, vyřešit, nebo pokud tyto orgány vznesou otázku týkající se výkladu tohoto protokolu, předloží se Výboru stabilizace a přidružení.

Ve všech případech se řešení sporů mezi dovozcem a celními orgány země dovozu řídí právními předpisy této země.

Článek 34

Sankce

Každé osobě, která vystaví nebo zajistí vystavení dokumentu obsahujícího nesprávné údaje za účelem získání preferenčního zacházení pro produkty, bude uložena sankce.

Článek 35

Svobodná pásma

1.   Společenství a Chorvatsko učiní všechna nezbytná opatření nezbytná k zajištění, aby obchodované produkty provázené dokladem o původu, které jsou během přepravy umístěny ve svobodném pásmu na jejich území, nebyly nahrazeny jiným zbožím a byly podrobeny pouze obvyklým operacím pro uchování v nezměněném stavu.

2.   Odchylně od odstavce 1 vydají příslušné celní orgány na žádost vývozce nové průvodní osvědčení EUR.1, pokud jsou produkty pocházející ze Společenství nebo z Chorvatska dovezeny do svobodného celního pásma provázené dokladem o původu a jsou zde podrobeny zacházení nebo zpracování, za předpokladu že toto zacházení nebo zpracování je v souladu s tímto protokolem.

HLAVA VII

CEUTA A MELILLA

Článek 36

Používání protokolu

1.   Pojem ‚Společenství‘ použitý v článku 2 nezahrnuje Ceutu a Mellilu.

2.   Produkty pocházející z Chorvatska do Ceuty a Melilly požívají při dovozu ve všech ohledech stejného celního režimu jako je režim, který se uplatňuje na dovoz produktů pocházejících z celního území Společenství podle protokolu 2 k aktu o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky k Evropským společenstvím. Chorvatsko uplatňuje na dovoz produktů, na které se vztahuje dohoda a které pocházejí z Ceuty a Melilly, stejný celní režim, jaký se poskytuje produktům dováženým a pocházejícím ze Společenství.

3.   Pro účely uplatňování odstavce 2, pokud jde o produkty pocházející z Ceuty a Melilly, se tento protokol použije obdobně s výhradou zvláštních podmínek stanovených v článku 37.

Článek 37

Zvláštní podmínky

1.   Následující produkty se za předpokladu, že byly dopraveny přímo v souladu s článkem 13, považují za

2.   Ceuta a Mellila se považují za jediné území.

3.   Vývozce nebo jeho pověřený zástupce zapíší do kolonky 2 průvodního osvědčení EUR.1 nebo do prohlášení na faktuře ‚Chorvatsko‘ a ‚Ceuta a Melilla‘. V případě produktů pocházejících z Ceuty a Melilly se tento údaj zaznamená i do kolonky 4 průvodního osvědčení EUR.1 nebo do prohlášení na faktuře.

4.   Za uplatňování tohoto protokolu v Ceutě a Melille odpovídají španělské celní orgány.

HLAVA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 38

Změny protokolu

Rada stabilizace a přidružení může rozhodnout o změně tohoto protokolu.

PŘÍLOHA I

ÚVODNÍ POZNÁMKY K SEZNAMU V PŘÍLOZE II

Poznámka 1:

V seznamu jsou stanoveny pro každý produkt podmínky, které musí být splněny, aby byl považován za dostatečně opracovaný nebo zpracovaný ve smyslu článku 6 protokolu.

Poznámka 2:

2.1   První dva sloupce seznamu popisují získaný výrobek. První sloupec obsahuje číslo nebo kapitolu harmonizovaného systému a v druhém sloupci je popis zboží odpovídající danému číslu nebo kapitole. Ke každému výrobku uvedenému v prvních dvou sloupcích je ve sloupci 3 nebo 4 stanoveno pravidlo. Je-li před číselným označením v prvním sloupci uvedeno ‚ex‘, znamená to, že pravidla ve sloupci 3 nebo 4 se týkají pouze té části čísla, která je uvedena ve sloupci 2.

2.2   Pokud je v sloupci 1 uvedena skupina čísel nebo číslo kapitoly a popis výrobků uvedený ve sloupci 2 je tudíž obecný, platí příslušná pravidla ve sloupci 3 nebo 4 pro všechny výrobky, které jsou podle harmonizovaného systému zařazeny v kterémkoli čísle kapitoly nebo v kterémkoli z čísel seskupených ve sloupci 1.

2.3   Platí-li rozdílná pravidla pro různé výrobky patřící do jednoho čísla, obsahuje každý odstavec popis té části čísla, které odpovídají příslušná pravidla ve sloupci 3 nebo 4.

2.4   Jsou-li pro výrobek popsaný v prvních dvou sloupcích stanovena pravidla ve sloupci 3 i 4, může si vývozce zvolit, zda uplatní pravidlo uvedené ve sloupci 3 nebo 4. Pokud ve sloupci 4 není uvedeno žádné pravidlo, musí být uplatněno pravidlo stanovené ve sloupci 3.

Poznámka 3:

3.1   Ustanovení článku 6 protokolu o výrobcích, která se týkají původních produktů použitých ve výrobě jiných produktů, se použije bez ohledu na to, zda tento status byl získán rámci závodu, kde se tyto produkty používají nebo v jiném závodě v Chorvatsku nebo ve Společenství.

Příklad:

Motor čísla 8407, pro nějž pravidlo stanoví, že hodnota použitých nepůvodních materiálů nesmí přesáhnout 40 % ceny produktu ze závodu, je vyroben z ‚ostatní legované oceli nahrubo tvarované kováním‘ čísla ex 7224.

Jestliže byl použitý výkovek zhotoven v Chorvatsku z nepůvodního ingotu, pak již tento výkovek získal status původu na základě pravidla pro číslo ex 7224 v seznamu. Při výpočtu hodnoty motoru jej lze pokládat za původní bez ohledu na to, zda byl vyroben ve stejném nebo jiném závodě v Chorvatsku. Hodnota nepůvodního ingotu se tedy při výpočtu hodnoty použitých nepůvodních materiálů nebere v úvahu.

3.2   Pravidlo v seznamu stanoví minimální opracování nebo zpracování, které je nezbytné, přičemž vyšším stupněm zpracování nebo opracování se rovněž získá status původu; naopak nižší stupeň zpracování nebo opracování nemůže dát produktu status původu. Jestliže tedy pravidlo stanoví, že lze použít nepůvodní materiál určitého stupně zpracování, může se použít materiál nižšího stupně zpracování, ne však vyššího.

3.3   Aniž je dotčena poznámka 3.2, pokud pravidlo stanoví, že je možné použít ‚materiály kteréhokoli čísla‘, lze také použít materiály stejného čísla, jako je číslo získaného produktu, avšak s podmínkou splnění všech zvláštních omezení, která mohou být též obsažena v tomto pravidle. Výraz ‚výroba z materiálů kteréhokoli čísla, včetně ostatních materiálů čísla...‘ však znamená, že je možné použít pouze ty materiály zařazené ve stejném čísle jako výrobek, jehož popis se liší od popisu produktu uvedeného ve sloupci 2 seznamu.

3.4   Určuje-li pravidlo v seznamu, že při výrobě lze použít více než jeden druh materiálu, znamená to, že je možno libovolně použít jeden nebo více z uvedených materiálů. Pravidlo nevyžaduje, aby byly použity všechny.

Příklad:

Pravidlo pro tkaniny čísel 5208 až 5212 stanoví, že lze použít přírodní vlákna a mezi jinými také materiály chemické. To neznamená, že musí být použity oba druhy materiálů; lze použít jeden nebo druhý nebo oba.

3.5   Určuje-li pravidlo v seznamu, že výrobek musí být zhotoven z konkrétního materiálu, pak tato podmínka pochopitelně nebrání použití jiných materiálů, které v důsledku své přirozené povahy nemohou tomuto pravidlu odpovídat. (Viz též poznámku 6.2, která se vztahuje k textiliím.)

Příklad:

Pravidlo pro připravené potraviny čísla 1904, které výslovně vylučuje použití obilovin a výrobků z nich, však nevylučuje možnost použití minerálních solí, chemikálií a jiných přísad, které nejsou vyrobeny z obilovin.

To se však nevztahuje na výrobky, které ačkoli nemohou být vyrobeny z konkrétních materiálů uvedených v seznamu, jsou vyrobeny z materiálů stejné povahy na nižším stupni zpracování.

Příklad:

V případě oděvů ex kapitoly 62 zhotovených z netkaných materiálů, je-li pro tento typ zboží dovoleno použít pouze nepůvodní přízi, není možno použít jako výchozí materiál netkané textilie – a to i přesto, že netkané textilie nelze obvykle zhotovit z příze. V takových případech bude obvykle výchozí materiál ve stavu před přízí – tj. ve stavu vlákna.

3.6   Jestliže jsou v pravidle v seznamu uvedeny dvě procentní sazby, které stanoví maximální hodnotu nepůvodních materiálů, které mohou být použity, pak tyto procentní sazby nelze sčítat. Maximální hodnota všech použitých nepůvodních materiálů tedy nesmí nikdy přesáhnout nejvyšší z daných procentních sazeb. Jednotlivé procentní sazby vztahující se na konkrétní materiály nesmějí být překročeny.

Poznámka 4:

4.1   Pojmem ‚přírodní vlákna‘ se v seznamu rozumějí vlákna jiná než umělá nebo syntetická. Tento pojem je omezen na fáze zpracování před spřádáním, včetně odpadu, a není-li uvedeno jinak, zahrnuje vlákna mykaná, česaná nebo jinak zpracovaná, avšak nespředená.

4.2   Pojem ‚přírodní vlákna‘ zahrnuje žíně čísla 0503, hedvábí čísel 5002 a 5003, vlnu a jemné nebo hrubé zvířecí chlupy čísel 5101 až 5105, bavlněná vlákna čísel 5201 až 5203 a jiná rostlinná vlákna čísel 5301 až 5305.

4.3   Pojmy ‚textilní vláknina‘, ‚chemické materiály‘ a ‚papírenské materiály‘ se v seznamu používají k označení materiálů nezařazených v kapitolách 50 až 63, které lze použít pro výrobu umělých, syntetických nebo papírových vláken nebo přízí.

4.4   Pojem ‚umělá střižová vlákna‘ se používá v seznamu k označení kabelu ze syntetických nebo umělých filamentů, střižových vláken nebo odpadu čísel 5501 až 5507.

Poznámka 5:

5.1   Je-li pro určitý produkt v seznamu učiněn odkaz na tuto poznámku, neplatí podmínky stanovené ve sloupci 3 seznamu pro žádné použité základní textilní materiály, jejichž souhrnná hmotnost nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti všech použitých základních textilních materiálů. (Viz též poznámky 5.3 a 5.4 níže.)

5.2   Přípustnou odchylku uvedenou v poznámce 5.1 lze však uplatnit pouze pro směsové výrobky, které byly vyrobeny ze dvou nebo více základních textilních materiálů.

Základními textilní materiály se rozumí:

Příklad:

Příze čísla 5205 vyrobená z bavlněných vláken čísla 5203 a syntetických střižových vláken čísla 5506 je směsová příze. Proto lze použít nepůvodní syntetická střižová vlákna, která nesplňují pravidla původu (vyžadující výrobu z chemických materiálů nebo textilní vlákniny) až do 10 % hmotnosti příze.

Příklad:

Vlněná tkanina čísla 5112 vyrobená z vlněné příze čísla 5107 a syntetické příze ze střižových vláken čísla 5509 je směsová textilie. Proto lze použít syntetickou přízi, která nesplňuje pravidla původu (vyžadující výrobu z chemických materiálů nebo textilní vlákniny), nebo vlněnou přízi, která nesplňuje pravidla původu (vyžadující výrobu z přírodních vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných po spřádání), nebo kombinaci těchto dvou materiálů za předpokladu, že jejich celková hmotnost nepřesáhne 10 % hmotnosti tkaniny.

Příklad:

Všívaná textilie čísla 5802 vyrobená z bavlněné příze čísla 5205 a bavlněné tkaniny čísla 5210 je směsový výrobek pouze tehdy, je–li bavlněná tkanina sama směsovou tkaninou zhotovenou z přízí zařazených ve dvou různých číslech nebo je–li použitá bavlněná příze sama směsovou přízí.

Příklad:

Jestliže je dotyčná všívaná textilie vyrobena z bavlněné příze čísla 5205 a syntetické tkaniny čísla 5407, pak jsou použité příze dvěma různými základními textilními materiály a všívaná textilie je proto směsový výrobek.

5.3   V případě výrobků obsahujících ‚polyurethanovou přízi s pružnými polyetherovými součástmi, též opředenou‘ je výše uvedená přípustná odchylka pro tuto přízi 20 % hmotnosti.

5.4   V případě výrobků ‚s páskem, jehož jádro je z hliníkové fólie nebo z plastové fólie, též potažené hliníkovým práškem, o šířce nepřesahující 5 mm, obložené z obou stran přilepenou průsvitnou nebo barevnou plastovou fólií‘ je výše uvedená přípustná odchylka pro tento pásek 30 % hmotnosti.

Poznámka 6:

6.1   V případě textilních výrobků, které jsou v seznamu označeny poznámkou pod čarou obsahující odkaz na tuto poznámku, lze použít textilní materiály, s výjimkou podšívek a mezipodšívek, které nesplňují pravidlo stanovené v seznamu ve sloupci 3 pro dané zhotovené výrobky za předpokladu, že tyto textilní materiály jsou zařazeny pod číslem jiným, než je číslo produktu, a že jejich hodnota nepřesahuje 8 % ceny produktu ze závodu.

6.2   Aniž je dotčena poznámka 6.3, mohou být materiály nezařazené v kapitolách 50 až 63 volně používány při výrobě textilních výrobků bez ohledu na to, zda obsahují textilie.

Příklad:

Pokud některé pravidlo v seznamu stanoví, že pro určitý textilní výrobek, například kalhoty, musí být použita příze, nebrání to použití kovových součástí, například knoflíků, protože knoflíky nejsou zařazeny v kapitolách 50 až 63. Ze stejného důvodu to nebrání použití zdrhovadel, přestože zdrhovadla obvykle obsahují textilní materiály.

6.3   Při uplatnění procentního pravidla se však musí při výpočtu hodnoty použitých nepůvodních materiálů brát v úvahu hodnota materiálů nezařazených v kapitolách 50 až 63.

Poznámka 7:

7.1   Pro účely čísel ex 2707, 2713 až 2715, ex 2901, ex 2902 a ex 3403 se ‚specifickými postupy‘ rozumějí:

7.2   Pro účely čísel 2710, 2711 a 2712 se ‚specifickými postupy‘ rozumějí:

7.3   Pro účely čísel ex 2707, 2713 až 2715, ex 2901, ex 2902 a ex 3403 nejsou pro získání statusu původu postačující jednoduché operace, jako jsou čištění, stáčení, odsolování, odvodňování, filtrování, barvení, značkování, zjišťování obsahu síry mísením produktů s různým obsahem síry nebo jakákoli kombinace těchto nebo podobných operací.

PŘÍLOHA II

SEZNAM ZPRACOVÁNÍ NEBO OPRACOVÁNÍ, KTERÁ MUSÍ BÝT PROVEDENA NA NEPŮVODNÍCH MATERIÁLECH, ABY ZPRACOVANÝ PRODUKT MOHL ZÍSKAT STATUS PŮVODU

PŘÍLOHA III

PRŮVODNÍ OSVĚDČENÍ EUR.1 A ŽÁDOST O PRŮVODNÍ OSVĚDČENÍ EUR.1

PŘÍLOHA IV

Prohlášení na faktuře

Prohlášení na faktuře, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek po čarou však není třeba uvádět.

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (17)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (18) preferential origin.

Španělské znění

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (17)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (18).

Dánské znění

Eksportoren af varer, der er omfattet af narvarende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (17)), erklarer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har praferenceoprindelse i ... (18).

Německé znění

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (17)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (18) Ursprungswaren sind.

Řecké znění

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (17)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (18).

Francouzské znění

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douaniere no ... (17) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (18).

Italské znění

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (17)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (18).

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (17)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn. (18).

Portugalské znění

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorizaçao aduaneira no. ... (17)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos sao de origem preferencial ... (18).

Finské znění

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (17)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja.... alkuperätuotteita (18).

Švédské znění

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstand nr. ... (17)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmansberättigande ... ursprung (18).

Chorvatské znění

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br.... (17)) izjavljuje da su, osim ako je to drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (18) preferencijalnog podrijetla

... (19)

(Místo a datum)

... (20)

(Podpis vývozce; navíc musí být čitelným písmem uvedeno jméno osoby, která podepisuje prohlášení)

PROTOKOL 5

o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto protokolu se rozumí:

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Smluvní strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich pravomoci za účelem zajistit řádné používání celních předpisů, zejména předcházením, zjišťováním a potíráním operací porušujících tyto předpisy, a to způsobem a za podmínek stanovených v tomto protokolu.

2.   Pomoc v celních záležitostech podle tohoto protokolu se vztahuje na všechny správní orgány smluvních stran, které jsou příslušné pro uplatňování tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech. Nevztahuje se ani na informace získané při výkonu pravomocí na základě žádosti soudního orgánu, s výjimkou případů, kdy uvedený orgán sdělení těchto informací povolí.

3.   Tento protokol se nevztahuje na pomoc při vymáhání cel, daní nebo pokut.

Článek 3

Pomoc na žádost

1.   Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které dožadujícímu orgánu umožní zajistit správné uplatňování celních předpisů, včetně informací o zjištěných nebo plánovaných činnostech, které jsou nebo by mohly být operacemi porušujícími celní předpisy.

2.   Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán sdělí,

3.   Na žádost dožadujícího orgánu podnikne dožádaný orgán v rámci svých právních předpisů nezbytné kroky, které zajistí zvláštní sledování

Článek 4

Pomoc bez žádosti

Smluvní strany si z vlastního podnětu a v souladu se svými právními předpisy navzájem pomáhají, považují-li to za nezbytné pro správné uplatňování celních předpisů, zejména poskytováním informací, které získají o

Článek 5

Oznámení a doručení

Na žádost dožadujícího orgánu přijme dožádaný orgán v souladu se svými právními předpisy veškerá opatření nezbytná pro

které pocházejí od dožadujícího orgánu a spadají do oblasti působnosti tohoto protokolu, adresátovi bydlícímu nebo usazenému na území žádaného orgánu.

Žádosti o doručení dokumentů nebo oznámení rozhodnutí se podávají písemně v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném.

Článek 6

Forma a obsah žádostí o pomoc

1.   Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. K žádosti se přikládají doklady potřebné k jejími vyřízení. V případě potřeby lze z důvodu naléhavosti přijmout i ústní žádost, která však musí být bezodkladně potvrzena písemně.

2.   Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:

3.   Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném. Tento požadavek se nevztahuje na doklady přiložené k žádosti podle odstavce 1.

4.   Pokud žádost nesplňuje formální náležitosti, lze požadovat její opravu nebo doplnění; mezitím však lze nařídit předběžná opatření.

Článek 7

Vyřizování žádosti

1.   Za účelem vyhovění žádosti o pomoc dožádaný orgán v rámci své pravomoci a dostupných zdrojů postupuje tak, jako by jednal z vlastního podnětu nebo na žádost jiných orgánů téže smluvní strany, to znamená, že předá informace, které již má k dispozici, a provede odpovídající šetření nebo zajistí jejich provedení. Toto ustanovení platí rovněž pro každý jiný orgán, kterému dožádaný orgán žádost předal podle tohoto protokolu, protože nemohl konat sám.

2.   Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními předpisy dožádané smluvní strany.

3.   Náležitě zmocnění úředníci smluvní strany mohou být se souhlasem druhé smluvní strany a za podmínek jí stanovených přítomni v úředních místnostech dožádaného orgánu nebo kteréhokoli jiného dotčeného orgánu, aby získali informace o činnostech, které jsou nebo mohou být operacemi porušujícími celní předpisy, pokud tyto informace dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.

4.   Náležitě zmocnění úředníci smluvní strany mohou být, po dohodě s druhou smluvní stranou a za jí stanovených podmínek, přítomni vyšetřováním prováděným na území této druhé smluvní strany.

Článek 8

Forma předávaných informací

1.   Dožádaný orgán seznámí dožadující orgán s výsledky vyšetřování písemně s přiložením dokumentů, ověřených kopií nebo jiných podkladů.

2.   Tyto informace lze předávat v elektronické formě.

3.   Originály dokumentů jsou předávány pouze na žádost, pokud by ověřené kopie byly nedostačující. Předané originály jsou vráceny co nejdříve.

Článek 9

Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc

1.   Pomoc může být odmítnuta nebo podmíněna splněním určitých podmínek nebo požadavků v případech, kdy se jedna ze smluvních stran domnívá, že by poskytnutí pomoci podle tohoto protokolu

2.   Dožádaný orgán může poskytnutí pomoci odložit, jestliže by narušilo probíhající vyšetřování, stíhání nebo řízení. V tom případě se dožádaný orgán s dožadujícím orgánem dohodne, zda je pomoc možná za předpokladů nebo podmínek, které může dožádaný orgán vyžadovat.

3.   Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, byl-li by o ni požádán, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. O způsobu vyřízení takové žádosti rozhodne dožádaný orgán.

4.   V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 musí být rozhodnutí dožádaného orgánu a jeho důvody neprodleně sděleny dožadujícímu orgánu.

Článek 10

Výměna informací a zachování důvěrnosti

1.   Všechny informace sdělené v jakékoli formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné nebo vyhrazené povahy v závislosti na předpisech platných v každé ze smluvních stran. Vztahuje se na ně úřední utajení a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle odpovídajících právních předpisů smluvní strany, která je obdržela, a odpovídajících předpisů použitelných pro orgány Společenství.

2.   Výměnu osobních údajů lze provádět pouze v případě, že se smluvní strana získávající tyto údaje zaváže chránit je alespoň způsobem rovnocenným ochraně pro takový případ ve smluvní straně, která údaje poskytla. Za tímto účelem si smluvní strany navzájem sdělí informace o svých platných předpisech, včetně, je-li to třeba, právních předpisů platných v členských státech Společenství.

3.   Využití informací získaných podle tohoto protokolu v soudním nebo správním řízení o operacích porušujících celní předpisy se považuje za použití pro účely tohoto protokolu. Smluvní strany tedy mohou ve svých důkazních záznamech, zprávách a svědeckých výpovědích a v soudním řízení a žalobách použít jako důkazy informace získané a dokumenty konzultované v souladu s tímto protokolem. Příslušnému orgánu, který poskytl tyto informace nebo umožnil přístup k těmto dokumentům, je toto použití oznámeno.

4.   Získané informace lze použít pouze pro účely tohoto protokolu. Přeje-li si některá smluvní strana použít tyto informace pro jiné účely, musí získat předchozí písemný souhlas orgánu, který informace poskytl. Toto použití potom podléhá případným omezením, která tento orgán stanoví.

Článek 11

Znalci a svědci

Úředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby v mezích uděleného pověření vystoupil jako znalec nebo svědek v soudním nebo správním řízení týkajícím se záležitostí uvedených v tomto protokolu a aby předložil předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie, kterých je pro řízení třeba. Předvolání k takovému řízení musí výslovně uvést, před kterým soudním nebo správním orgánem má úředník vystoupit a v jaké záležitosti a v jaké funkci nebo postavení bude vyslechnut.

Článek 12

Náklady na pomoc

Strany se vzdávají všech vzájemných nároků na náhradu nákladů vzniklých podle tohoto protokolu, s výjimkou případných nákladů na znalce a svědky a nákladů na tlumočníky a překladatele, kteří nejsou zaměstnáni ve veřejné službě.

Článek 13

Uplatňování

1.   Uplatňování tohoto protokolu se svěřuje celním orgánům Chorvatska na jedné straně a příslušným útvarům Komise Evropských společenství, případně celním orgánům členských států na straně druhé. Ty rozhodnou o všech praktických opatřeních a ujednáních, které jsou nezbytné pro uplatňování tohoto protokolu, přičemž vezmou v úvahu platné předpisy zejména v oblasti ochrany údajů. Mohou doporučit příslušným orgánům změny, které by podle jejich názoru měly být v tomto protokolu provedeny.

2.   Smluvní strany vzájemně konzultují a následně se informují o prováděcích pravidlech přijatých v souladu s tímto protokolem.

Článek 14

Jiné dohody

1.   S ohledem na pravomoci Evropského společenství a členských států se tento protokol

2.   Odchylně od odstavce 1 mají ustanovení tohoto protokolu přednost před ustanoveními kterékoli dohody o vzájemné spolupráci, která byla nebo bude uzavřena mezi členskými státy a Chorvatskem, pokud jsou ustanovení těchto dohod neslučitelná s tímto protokolem.

3.   K otázkám použitelnosti tohoto protokolu povedou smluvní strany konzultace, aby záležitost vyřešily v rámci Výboru stabilizace a přidružení, zřízeného článkem 114 Dohody o stabilizaci a přidružení.

PROTOKOL 6

o pozemní dopravě

Článek 1

Účel

Účelem tohoto protokolu je podpořit spolupráci mezi stranami v oblasti pozemní dopravy, a zejména tranzitního provozu, a za tímto účelem zajistit, aby se doprava mezi územími stran a přes tato území vyvíjela koordinovaným způsobem prostřednictvím plného a provázaného uplatňování všech ustanovení tohoto protokolu.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Spolupráce se vztahuje na pozemní dopravu, a zejména na silniční, železniční a kombinovanou dopravu, a zahrnuje odpovídající infrastrukturu.

2.   V této souvislosti zahrnuje oblast působnosti tohoto protokolu zejména:

3.   Doprava po vodních cestách se řídí zvláštními ustanoveními prohlášení v příloze II.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto protokolu platí tyto definice:

INFRASTRUKTURA

Článek 4

Obecné ustanovení

Smluvní strany se dohodly, že přijmou vzájemně koordinovaná opatření pro rozvoj sítě multimodální dopravní infrastruktury jako zásadního prostředku pro vyřešení obtíží týkajících se přepravy zboží územím Chorvatska, zejména na panevropských koridorech V, VII a X a v jadersko-jónského panevropského dopravního prostoru, který se napojuje na koridor VIII.

Článek 5

Plánování

Na rozvoji sítě multimodální regionální dopravní infrastruktury na chorvatském území, která uspokojuje potřeby Chorvatská a jihovýchodní Evropy a zahrnuje hlavní silniční a železniční trasy, vnitrozemské vodní cesty, vnitrozemské přístavy, přístavy, letiště a jiné významné prvky této sítě, mají Společenství a Chorvatsko zvláštní zájem. Tato síť spojí regionální, transevropské nebo panevropské sítě sousedních zemí a bude interoperabilní s transevropskou dopravní sítí Společenství. Jednotlivé projekty a priority budou zhodnoceny postupy používanými při hodnocení dopravních infrastrukturních potřeb (TINA) s přihlédnutím k výsledkům TINA v sousedních zemích. Výsledky tohoto hodnocení by měly určit dopravní priority pro přidělení vlastních zdrojů Chorvatska a případných prostředků spolufinancování Společenství na projekty v rámci této sítě.

Článek 6

Finanční hlediska

1.   Společenství se podle článku 107 dohody finančně podílí na nezbytných infrastrukturních pracích uvedených v článku 5. Tento finanční příspěvek může mít podobu úvěru od Evropské investiční banky a jakoukoli jinou formu financování, která může poskytnout další dodatečné zdroje.

2.   Za účelem urychlení prací Komise co nejvíce usiluje o podporu využívání dodatečných zdrojů, například investic ze strany některých členských států na dvoustranném základě nebo z prostředků veřejných či soukromých fondů.

ŽELEZNIČNÍ A KOMBINOVANÁ DOPRAVA

Článek 7

Obecné ustanovení

Strany přijmou vzájemně koordinovaná opatření nezbytná pro rozvoj a podporu železniční a kombinované dopravy jako prostředku pro zajištění toho, aby velká část jejich dvoustranné a tranzitní dopravy územím Chorvatska byla v budoucnosti prováděna za podmínek šetrnějších k životnímu prostředí.

Článek 8

Konkrétní aspekty týkající se infrastruktury

Jako součást modernizace chorvatských železnic budou přijata opatření nezbytná pro uzpůsobení systému pro kombinovanou dopravu, zejména pokud jde o rozvoj nebo výstavbu terminálů, průjezdné průřezy tunelů a kapacitu, která vyžadují značné investice.

Článek 9

Podpůrná opatření

Strany přijmou veškerá nezbytná opatření na podporu rozvoje kombinované dopravy.

Účelem těchto opatření je

Článek 10

Úloha železnic

V souvislosti s pravomocemi států a železnic strany ve vztahu jak k osobní, tak i nákladní přepravě doporučí, aby jejich železnice

SILNIČNÍ DOPRAVA

Článek 11

Obecná ustanovení

1.   Pokud jde o vzájemný přístup na trh dopravy, dohody se strany, prvotně a aniž je dotčen odstavec 2, že zachovají režim vyplývající z dvoustranných dohod nebo jiných stávajících mezinárodních dvoustranných nástrojů uzavřených mezi každým členským státem Společenství a Chorvatskem, nebo pokud takové dohody nebo nástroje neexistují, režim vyplývající z faktické situace v roce 1991.

Až do uzavření dohody mezi Společenstvím a Chorvatskem o přístupu na trh silniční dopravy, jak je stanoveno v článku 12, a o silničních daních, jak je stanoveno v čl. 13 odst. 2, však Chorvatsko spolupracuje s členskými státy Společenství na změnách těchto dvoustranných dohod za účelem jejich přizpůsobení tomuto protokolu.

2.   Strany se dohodly udělit s účinkem ode dne vstupu dohody v platnost neomezený přístup tranzitnímu provozu Společenství územím Chorvatska a tranzitnímu provozu Chorvatska územím Společenství.

3.   Odchylně od odstavce 2 platí pro tranzitní provoz Chorvatska územím Rakouska tato ustanovení:

4.   Dojde-li v důsledku práv udělených na základě odstavce 2 k nárůstu tranzitní dopravy ze strany dopravců Společenství, který by působil nebo hrozil způsobit vážné poškození silniční infrastruktury nebo narušení plynulosti dopravy na osách uvedených v článku 5, a vzniknou-li za stejných okolností problémy na území Společenství v blízkosti chorvatských hranic, bude záležitost předána Radě stabilizace a přidružení v souladu s článkem 113 dohody. Strany mohou navrhnout výjimečná přechodná nediskriminační opatření, která jsou nezbytná pro omezení nebo zmírnění těchto škod.

5.   Zavede-li Evropské společenství předpisy pro snížení znečištění způsobovaného těžkými nákladními vozidly registrovanými v Evropské unii, použijí se rovnocenné předpisy i na těžká nákladní vozidla registrovaná v Chorvatsku, která se chtějí pohybovat na území Společenství. O nezbytných způsobech jejich použití rozhoduje Rada stabilizace a přidružení.

6.   Strany se zdrží všech jednostranných jednání, která mohou diskriminovat přepravce nebo vozidla Společenství a Chorvatska. Smluvní strany přijmou veškerá nezbytná opatření pro usnadnění silniční přepravy na území nebo územím druhé smluvní strany.

Článek 12

Přístup na trh

Strany se zavazují spolupracovat přednostně, každá za podmínek svých vnitřních pravidel, na přijetí

Článek 13

Daně, mýtné a jiné poplatky

1.   Strany uznávají, že daně uvalené na silniční vozidla, mýtné a další poplatky na kterékoli straně musí být nediskriminační.

2.   Strany zahájí jednání, aby bylo co nejdříve dosaženo dohody o silničních daních na základě předpisů přijatých v této věci Společenstvím. Účelem takové dohody je zejména zajistit volný tok přeshraniční dopravy, odstranit postupně rozdíly mezi systémy silničních daní, které strany uplatňují, a odstranit narušení hospodářské soutěže, která z těchto rozdílů vyplývají.

3.   Až do uzavření jednání uvedených v odstavci 2 odstraní strany při ukládání daní a poplatků z provozování nebo vlastnictví těžkých nákladních vozidel a daní nebo poplatků vybíraných z dopravních operací na území stran diskriminaci mezi dopravci Společenství nebo Chorvatska. Chorvatsko se zavazuje informovat Komisi Evropských společenství, bude-li o to požádáno, o výši daní, mýtného a poplatků, které uplatňuje, a o metodě jejich výpočtu.

4.   Až do uzavření dohod uvedených v odstavci 2 a v článku 12 podléhají všechny změny navržené po vstupu dohody v platnost ve vztahu k daním, mýtnému a jiným poplatkům, včetně systémů jejich výběru, které lze uplatnit na tranzitní dopravu Společenství územím Chorvatska postupu předchozí konzultace.

Článek 14

Hmotnosti a rozměry

1.   Chorvatsko uznává, že silniční vozidla splňující normy Společenství pro hmotnosti a rozměry se mohou volně a bez překážek v tomto ohledu pohybovat na trasách zahrnutých v článku 5. V průběhu šesti měsíců po vstupu dohody v platnost mohou silniční vozidla, která nevyhovují stávajícím chorvatským normám, podléhat zvláštnímu nediskriminačnímu poplatku, který odráží škodu způsobenou vyšším zatížením nápravy.

2.   Chorvatsko se bude snažit harmonizovat do konce pátého roku po vstupu dohody v platnost své stávající předpisy a normy pro výstavbu silnic s právními předpisy platnými ve Společenství a v závislosti svých finančních možnostech vynaloží významné úsilí na zlepšení stávajících tras zahrnutých v článku 5 podle těchto nových předpisů a norem v navržené lhůtě.

Článek 15

Životní prostředí

1.   Za účelem ochrany životního prostředí strany usilují o zavedení norem pro emise plynů a částic a pro hladinu hluku u těžkých nákladních vozidel, které zajistí vysokou úroveň ochrany.

2.   Aby byly odvětví poskytovány jasné informace a aby se podpořil koordinovaný výzkum, programování a výroba, vyvarují se strany v této oblasti přijímání výjimečných vnitrostátních norem.

Vozidla, která vyhovují normám stanoveným mezinárodními dohodami, jež se rovněž týkají životního prostředí, mohou být na území stran provozována bez dalších omezení.

3.   Pro účely zavedení nových norem strany spolupracují, aby dosáhly výše uvedených cílů.

Článek 16

Sociální hlediska

1.   Chorvatsko harmonizuje své právní předpisy upravující odbornou přípravu zaměstnanců silniční přepravy zboží, zejména pokud jde o přepravu nebezpečného zboží, s normami Společenství.

2.   Chorvatsko jako smluvní strana Evropské dohody o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (ERTA) a Společenství budou v maximálním možném rozsahu koordinovat své politiky týkající se dob řízení, přestávek a dob odpočinku řidičů a členů osádek s ohledem na budoucí vývoj sociálních předpisů v této oblasti.

3.   Strany budou spolupracovat, pokud jde o provádění a vymáhání sociálních předpisů v oblasti silniční přepravy.

4.   Strany zajistí rovnocennost svých právních předpisů o přístupu k povolání provozovatele silniční nákladní dopravy za účelem jejich vzájemného uznávání.

Článek 17

Ustanovení týkající se dopravy

1.   Strany si vyměňují zkušenosti a usilují o harmonizaci svých právních předpisů s cílem zvýšit plynulost provozu během dopravních špiček (víkendy, svátky, turistická sezóna).

2.   Strany obecně podporují zavádění, rozvoj a koordinaci informačního systému silničního provozu.

3.   Usilují o harmonizaci svých právních předpisů o přepravě zboží podléhajícího zkáze, živých zvířat a nebezpečných věcí.

4.   Strany rovněž usilují o harmonizaci technické pomoci pro řidiče, rozšiřování důležitých informací o provozu a dalších věcech důležitých pro turisty, a harmonizaci havarijních služeb včetně služby rychlé lékařské pomoci.

ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT

Článek 18

Zjednodušení formalit

1.   Strany se dohodly zjednodušit tok zboží po železnici a silnici, dvoustranně i v tranzitu.

2.   Strany se dohodly zahájit jednání o uzavření dohody o usnadnění kontrol a formalit při přepravě zboží.

3.   Strany souhlasí podniknout společnou akci potřebného rozsahu a podpořit přijetí dalších zjednodušujících opatření.

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 19

Rozšíření oblasti působnosti

Jestliže některá strana dojde na základě zkušeností s uplatňováním tohoto protokolu k závěru, že v zájmu koordinované evropské dopravní politiky jsou další opatření, která nespadají do oblasti působnosti tohoto protokolu, zejména opatření, jež by mohla přispět k vyřešení obtíží spojených s tranzitním provozem, předloží druhé straně odpovídající návrhy.

Článek 20

Provádění

1.   Spolupráce mezi stranami se uskutečňuje v rámci zvláštního podvýboru ustaveného v souladu s článkem 115 dohody.

2.   Tento podvýbor zejména

Článek 21

Přílohy

Přílohy tvoří nedílnou součást tohoto protokolu.

PŘÍLOHA I

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ

PŘÍLOHA II

PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE ČLÁNKU 2

Chorvatsko vyjádřilo svůj zájem zahájit co nejdříve jednání o budoucí spolupráci v oblasti dopravy po vodních cestách.

Společenství vzalo zájem vyjádřený Chorvatskem pečlivě na vědomí.

ZÁVĚREČNÝ AKT

BELGICKÉHO KRÁLOVSTVÍ,

DÁNSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,

SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO,

ŘECKÉ REPUBLIKY,

ŠPANĚLSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,

FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY,

IRSKA,

ITALSKÉ REPUBLIKY,

LUCEMBURSKÉHO VELKOVÉVODSTVÍ,

NIZOZEMSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,

RAKOUSKÉ REPUBLIKY,

PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,

FINSKÉ REPUBLIKY,

ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,

SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

smluvních stran Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli, Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a Smlouvy o Evropské unii,

dále jen ‚členské státy‘, a

EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI A EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII,

dále jen ‚Společenství‘,

na jedné straně a

zplnomocněný zástupce CHORVATSKÉ REPUBLIKY

na straně druhé,

kteří se sešli v Lucemburku dne 29. října roku dva tisíce jedna k podpisu Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé (dále jen ‚dohoda‘),

dohoda a její přílohy I až VIII, totiž:

a tyto protokoly:

Zplnomocnění zástupci členských států a Společenství a zplnomocněný zástupce Chorvatské republiky rovněž přijali níže uvedená prohlášení připojená k tomuto závěrečnému aktu:

Společné prohlášení k článkům 21 a 29 dohody

Společné prohlášení k článku 41 dohody

Společné prohlášení k článku 45 dohody

Společné prohlášení k článku 46 dohody

Společné prohlášení k článku 58 dohody

Společné prohlášení k článku 60 dohody

Společné prohlášení k článku 71 dohody

Společné prohlášení k článku 120 dohody

Společné prohlášení o Andorrském knížectví

Společné prohlášení o Sanmarinské republice

Zplnomocněný zástupce Chorvatské republiky vzal na vědomí jednostranné prohlášení Společenství a jeho členských států připojené k tomuto závěrečnému aktu:

V Lucemburku dne 29. října 2001.

SPOLEČNÁ PROHLÁŠENÍ

Společné prohlášení k článkům 21 a 29

Strany prohlašují, že při provádění článků 21 a 29 prověří v rámci Rady stabilizace a přidružení vliv preferenčních dohod uzavřených Chorvatskem se třetími zeměmi (kromě zemí účastnících se procesu stabilizace a přidružení Evropské unie a ostatních sousedních zemí, které nejsou členy Evropské unie). Toto prověření umožní úpravy chorvatských koncesí udělených Evropskému společenství, poskytlo-li Chorvatsko těmto zemím výrazně větší koncese.

Společné prohlášení k článku 41

Společné prohlášení k článku 45

Rozumí se, že pojem ‚děti‘ je definován v souladu s vnitrostátními právem dotyčné hostitelské země.

Společné prohlášení k článku 46

Rozumí se, že pojem ‚rodinní příslušníci‘ je definován v souladu s vnitrostátním právem dotyčné hostitelské země.

Společné prohlášení k článku 58

Strany vyjadřují svůj zájem co nejdříve zahájit jednání o budoucí spolupráci v oblasti letecké dopravy.

Společné prohlášení k článku 60

Strany souhlasí, že článek 60 nebude vykládán tak, aby bránil úměrným a nediskriminačním omezením nabývání nemovitostí založeným na veřejném zájmu nebo jinak ovlivňovala pravidla stran týkající se systému vlastnictví nemovitostí, není-li v uvedeném článku výslovně stanoveno jinak.

Rozumí se, že chorvatští státní příslušníci mohou nabývat nemovitosti v členských státech Evropské unie v souladu s použitelným právem Společenství, s výhradou zvláštních výjimek jím povolených a uplatňovaných v souladu s použitelnými vnitrostátními právními předpisy členských států Evropské unie.

Společné prohlášení k článku 71

Strany souhlasí, že pro účely dohody zahrnuje duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví zejména autorské právo, včetně autorského práva k počítačovým programům, a práva související, práva k databázím, patentům, průmyslovým vzorům, ochranným známkám pro výrobky a služby, topografiím integrovaných obvodů, zeměpisným označením, včetně označení původu, a ochranu proti nekalé soutěži podle článku 10a Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví a ochranu důvěrných informací o know-how.

Společné prohlášení k článku 120

PROHLÁŠENÍ K PROTOKOLU 4

Společné prohlášení o Andorrském knížectví

Společné prohlášení o Sanmarinské republice

JEDNOSTRANNÉ PROHLÁŠENÍ

Prohlášení Společenství a jeho členských států

Vzhledem k tomu, že Evropské společenství uděluje zemím, které se účastní nebo jsou spojeny s procesem stabilizace a přidružení Evropské unie, včetně Chorvatska, na základě nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 výjimečná obchodní opatření, prohlašují Evropské společenství a jeho členské státy, že

----

(1)  Dne 26. dubna 2005 schválila Rada stabilizace a přidružení EU-Chorvatsko české znění Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Chorvatskou republikou na straně druhé (viz poznámku pod čarou č. 4 v Úř. věst. L 26, 28.1.2005, s. 1).

(2)  Na zařazení do této podpoložky se vztahují podmínky stanovené právními předpisy Společenství.

(3)  Viz doplňkovou poznámku 4 písm. b) ke kapitole 27 kombinované nomenklatury.

(4)  Výjimka týkající se kukuřice ‚Zea indurata‘ platí do 31. prosince 2002.

(5)  Pro zvláštní podmínky týkající se ‚specifických procesů‘ viz úvodní poznámky 7.1 a 7.3.

(6)  Pro zvláštní podmínky týkající se ‚specifických procesů‘ viz úvodní poznámku 7.2.

(7)  Poznámka 3 ke kapitole 32 stanoví, že tyto přípravky jsou přípravky používané pro barvení jakýchkoli materiálů používaných jako složky při výrobě barvicích přípravků, pokud nejsou zařazeny v jiném čísle kapitoly 32.

(8)  Za ‚skupinu‘ se považuje kterákoli část čísla oddělena od ostatních středníkem.

(9)  V případě produktů složených z materiálů zařazených jak na jedné straně pod čísly 3901 až 3906, tak na straně druhé pod čísly 3907 až 3911 se toto omezení použije pouze na skupinu materiálů, která převažuje v hmotnosti produktu.

(10)  Tyto fólie se považují za vysoce transparentní: fólie, jejichž optická netransparentnost, měřená metodou ASTM-D 1003-16 prostřednictvím Gardnerova Hazemetru (tj. hodnota Hacefactoru), je nižší než 2 %.

(11)  Zvláštní podmínky týkající se výrobků vyrobených ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.

(12)  Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin používaných v papírenských strojích.

(13)  Viz úvodní poznámka 6.

(14)  Pletené nebo háčkované výrobky, neelastické ani nepovrstvené kaučukem, získané sešitím nebo spojením kusů pletené nebo háčkované textilie (nastříhaných nebo upletených přímo do tvaru) viz úvodní poznámka 6.

(15)  SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.

(16)  Toto pravidlo se použije do 31.12.2005.

(17)  Pokud prohlášení na faktuře vyhotovuje schválený vývozce, je na tomto místě třeba vepsat číslo pověření schváleného výrobce. Pokud prohlášení na faktuře nevyhotovuje schválený vývozce, slova v závorkách může vynechat nebo ponechá místo nevyplněné.

(18)  Uvede se země původu produktů. Vztahuje-li se prohlášení na faktuře celkově nebo částečně na původní produkty Ceuty a Melilly, vývozce čitelně uvede v dokladu, na kterém se provádí prohlášení, symbol ‚CM‘.

(19)  Tyto údaje lze vynechat, jsou-li obsaženy v samotném dokladu.

(20)  Není-li třeba, aby se vývozce podepsal, neuvádí se ani jméno podepisujícího.

(21)  Směrnice 1999/96/ES ze dne 13. prosince 1999 (Úř. věst. L 44, 16.2.2000, s. 1).

(22)  Pro motory se zdvihovým objemem menším než 0,75 dm3 na válec a s otáčkami při jmenovitém výkonu vyššími než 3 000 min–1.

(23)  Pro motory se zdvihovým objemem menším než 0,75 dm3 na válec a s otáčkami při jmenovitém výkonu vyššími než 3 000 min-1.

(24)  Jen pro motory na zemní plyn.

(25)  Neplatí pro plynové motory.

----