# Uradni list L 276/21.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 276 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4821. oktober 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 276

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4821. oktober 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1720/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1721/2005 z dne 20. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 312/2001 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Tunizije in o odstopanju od nekaterih predpisov uredb (ES) št. 1476/95 in (ES) št. 1291/2000 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1722/2005 z dne 20. oktobra 2005 o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe Sveta (EC, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (
  1
  ) | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1723/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1724/2005 z dne 20. oktobra 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz držav AKP in čezmorskih držav in ozemelj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh oktobra 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003 | 21 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1725/2005 z dne 20. oktobra 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1726/2005 z dne 20. oktobra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1670/2005 | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1727/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 10. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005 | 27 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1728/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1729/2005 z dne 20. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1730/2005 z dne 20. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005 | 31 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1731/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1732/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu | 33 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1733/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 34 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/70/ES z dne 20. oktobra 2005 o spremembi direktiv Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov nekaterih pesticidov v in na žitih in nekaterih proizvodih živalskega in rastlinskega izvora (
  1
  ) | 35 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1720/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1721/2005 z dne 20. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 312/2001 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Tunizije in o odstopanju od nekaterih predpisov uredb (ES) št. 1476/95 in (ES) št. 1291/2000

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1722/2005 z dne 20. oktobra 2005 o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe Sveta (EC, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (
  1
  )

1

5

Uredba Komisije (ES) št. 1723/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

17

Uredba Komisije (ES) št. 1724/2005 z dne 20. oktobra 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz držav AKP in čezmorskih držav in ozemelj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh oktobra 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003

21

Uredba Komisije (ES) št. 1725/2005 z dne 20. oktobra 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

23

Uredba Komisije (ES) št. 1726/2005 z dne 20. oktobra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1670/2005

25

Uredba Komisije (ES) št. 1727/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 10. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

27

Uredba Komisije (ES) št. 1728/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

28

Uredba Komisije (ES) št. 1729/2005 z dne 20. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

30

Uredba Komisije (ES) št. 1730/2005 z dne 20. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

31

Uredba Komisije (ES) št. 1731/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

32

Uredba Komisije (ES) št. 1732/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

33

Uredba Komisije (ES) št. 1733/2005 z dne 20. oktobra 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

34

*

Direktiva Komisije 2005/70/ES z dne 20. oktobra 2005 o spremembi direktiv Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov nekaterih pesticidov v in na žitih in nekaterih proizvodih živalskega in rastlinskega izvora (
  1
  )

1

35

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 18. maja 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve (
  1
  ) | 54 |
| | * | Odločba Komisije z dne 14. septembra 2005 o potrditvi obračunov nekaterih plačilnih agencij v Belgiji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu v zvezi z izdatki, financiranimi iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) za proračunsko leto 2003
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3442) | 58 |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov (JŽV) s poreklom iz Republike Koreje | 62 |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 o spremembi Odločbe 2005/693/ES o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Rusiji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4176)

   (
  1
  ) | 68 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Priporočilo Komisije z dne 18. maja 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve (
  1
  )

1

54

*

Odločba Komisije z dne 14. septembra 2005 o potrditvi obračunov nekaterih plačilnih agencij v Belgiji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu v zvezi z izdatki, financiranimi iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) za proračunsko leto 2003
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3442)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3442)

58

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov (JŽV) s poreklom iz Republike Koreje

62

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 o spremembi Odločbe 2005/693/ES o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Rusiji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4176)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4176)

1

68

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklepa Sveta 2005/772/ES z dne 17. oktobra 2005 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/428/SZVP (UL L 272, 18.10.2005) | 70 |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1695/2005 z dne 17. oktobra 2005 o razpisu stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog francoske intervencijske agencije (UL L 272, 18.10.2005) | 72 |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1712/2005 z dne 19. oktobra 2005 o spremembah izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža (UL L 274, 20.10.2005) | 73 |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1713/2005 z dne 19. oktobra 2005 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit (UL L 274, 20.10.2005) | 74 |

Popravki

*

Sklepa Sveta 2005/772/ES z dne 17. oktobra 2005 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/428/SZVP (UL L 272, 18.10.2005)

70

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1695/2005 z dne 17. oktobra 2005 o razpisu stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog francoske intervencijske agencije (UL L 272, 18.10.2005)

72

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1712/2005 z dne 19. oktobra 2005 o spremembah izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža (UL L 274, 20.10.2005)

73

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1713/2005 z dne 19. oktobra 2005 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit (UL L 274, 20.10.2005)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1720/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 20. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 51,0 |
| 204 | 46,9 |
| 999 | 49,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,6 |
| 999 | 88,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 72,8 |
| 388 | 69,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 75,4 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,0 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 216,6 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 171,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,5 |
| 400 | 97,3 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 46,2 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 54,4 |
| 800 | 189,3 |
| 804 | 71,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 69,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

51,0

204

46,9

999

49,0

0707 00 05

052

88,6

999

88,6

0709 90 70

052

78,4

999

78,4

0805 50 10

052

72,8

388

69,1

524

55,3

528

75,4

999

68,2

0806 10 10

052

92,0

400

200,0

508

216,6

624

178,2

999

171,7

0808 10 80

388

79,5

400

97,3

404

84,6

512

46,2

528

45,5

720

54,4

800

189,3

804

71,1

999

83,5

0808 20 50

052

92,5

388

57,1

720

60,0

999

69,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1721/2005

z dne 20. oktobra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 312/2001 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Tunizije in o odstopanju od nekaterih predpisov uredb (ES) št. 1476/95 in (ES) št. 1291/2000

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/720/ES z dne 20. septembra 2005 o sklenitvi protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani, da bi se upošteval pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(1) Protokola št. 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (3) odpira tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(1) Protokola št. 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (3) odpira tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost.

| (2) | Da bi se upošteval pristop Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji, člen 3(1) Protokola, odobrenega s Sklepom 2005/720/ES, določa, da se od 1. maja 2004 navedena kvota poveča za letno količino 700 ton. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se upošteval pristop Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji, člen 3(1) Protokola, odobrenega s Sklepom 2005/720/ES, določa, da se od 1. maja 2004 navedena kvota poveča za letno količino 700 ton.

| (3) | Člen 9 Protokola, odobrenega s Sklepom 2005/720/ES določa posebno metodo za povečanje tarifne kvote za leto 2004, ki temelji na izračunu sorazmerja z osnovnim obsegom. |
| --- | --- |

(3)

Člen 9 Protokola, odobrenega s Sklepom 2005/720/ES določa posebno metodo za povečanje tarifne kvote za leto 2004, ki temelji na izračunu sorazmerja z osnovnim obsegom.

| (4) | Glede na pridobljene izkušnje pri upravljanju uvoznih tarifnih kvot s sistemom uvoznih dovoljenj je treba posodobiti uradna obvestila držav članic Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Glede na pridobljene izkušnje pri upravljanju uvoznih tarifnih kvot s sistemom uvoznih dovoljenj je treba posodobiti uradna obvestila držav članic Komisiji.

| (5) | Uredbo Komisije (ES) št. 312/2001 (4) je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (ES) št. 312/2001 (4) je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 312/2001 se spremeni:

| 1. | Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „1.   Od 1. januarja vsakega leta se tarifna kvota 56 700 ton neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost, kakor je določeno v členu 3(1) Protokola št. 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani, lahko uvozi z dajatvijo nič. Uvozna dovoljenja se izdajo v okviru kvote, določene za vsako leto.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Od 1. januarja vsakega leta se tarifna kvota 56 700 ton neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost, kakor je določeno v členu 3(1) Protokola št. 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani, lahko uvozi z dajatvijo nič. Uvozna dovoljenja se izdajo v okviru kvote, določene za vsako leto.“

| 2. | Vstavi se naslednji člen 1a:
  „Člen 1a
  Tarifna kvota, določena za leto 2005, se poveča za 467 ton, izračunanih za leto 2004, v skladu s členom 9 Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani, da bi se upošteval pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.“ |
| --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen 1a:

„Člen 1a

Tarifna kvota, določena za leto 2005, se poveča za 467 ton, izračunanih za leto 2004, v skladu s členom 9 Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani, da bi se upošteval pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.“

| 3. | V člen 4(3) se doda naslednji pododstavek:
  „Uradna obvestila iz prvega pododstavka se izvedejo po elektronski poti na obrazcu, ki ga državam članicam da na razpolago Komisija.“ |
| --- | --- |

3.

V člen 4(3) se doda naslednji pododstavek:

„Uradna obvestila iz prvega pododstavka se izvedejo po elektronski poti na obrazcu, ki ga državam članicam da na razpolago Komisija.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 278, 21.10.2005, str. 1.

1

(2)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 97).

2

(3)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

3

(4)  UL L 46, 16.2.2001, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 406/2004 (UL L 67, 5.3.2004, str. 10).

4

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1722/2005

z dne 20. oktobra 2005

o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe Sveta (EC, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (1), in zlasti člena 5(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(7) Sklepa Sveta 2000/597/EC, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa, naj se bruto nacionalni proizvod po tržnih cenah (BNP) šteje za enakega bruto nacionalnemu dohodku po tržnih cenah (BND), ki ga v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR) določi Komisija. ESR iz leta 1995 (ESR 95), ki nadomešča prejšnja dva sistema iz let 1970 in 1979, je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3) in je bil določen v Prilogi k navedeni uredbi. BND, kakor se uporablja v ESR 95, je nadomestil BNP kot merilo za namene lastnih virov, z začetkom veljavnosti od proračunskega leta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(7) Sklepa Sveta 2000/597/EC, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa, naj se bruto nacionalni proizvod po tržnih cenah (BNP) šteje za enakega bruto nacionalnemu dohodku po tržnih cenah (BND), ki ga v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR) določi Komisija. ESR iz leta 1995 (ESR 95), ki nadomešča prejšnja dva sistema iz let 1970 in 1979, je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3) in je bil določen v Prilogi k navedeni uredbi. BND, kakor se uporablja v ESR 95, je nadomestil BNP kot merilo za namene lastnih virov, z začetkom veljavnosti od proračunskega leta 2002.

| (2) | Zaradi izvajanja člena 1 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (4) so bila načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev določena z Odločbo Komisije 95/309/ES, Euratom (5). Za namene člena 1 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 je sedaj treba zagotoviti enakovredno skupino načel v zvezi z BND. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izvajanja člena 1 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (4) so bila načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev določena z Odločbo Komisije 95/309/ES, Euratom (5). Za namene člena 1 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 je sedaj treba zagotoviti enakovredno skupino načel v zvezi z BND.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora BND, ustanovljenega z Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora BND, ustanovljenega z Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za namene Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 se uporabljajo naslednja načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev, kakor so določena v tej uredbi.

Člen 2

1.   Države članice za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev uporabijo metodo stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin.

Države članice za določanje značilnih meril stratifikacije uporabijo tabelarične analize ali statistične postopke.

2.   Države članice za izračun pripisanih najemnin uporabijo dejanske najemnine, ki zapadejo v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja na podlagi vseh pogodb, ki se nanašajo na stanovanja v zasebni lasti.

Uporabijo se lahko tudi najemnine za opremljena stanovanja, če so ustrezno zmanjšane tako, da se plačilo za uporabo pohištva izključi.

V državah, kjer je sektor zasebnih najemnih stanovanj majhen, se lahko izjemoma uporabijo ustrezno zvišane javne najemnine, da se poveča osnova za pripisane najemnine.

Člen 3

1.   V izjemnih ustrezno utemeljenih primerih lahko države članice uporabijo druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo.

Za uporabo stroškovne metode za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki, utemeljitev ni potrebna, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | najemna stanovanja v zasebni lasti morajo predstavljati manj kot 10 % stanovanjskega sklada; in |
| --- | --- |

(a)

najemna stanovanja v zasebni lasti morajo predstavljati manj kot 10 % stanovanjskega sklada; in

| (b) | razlika med zasebnimi in drugimi plačanimi najemninami mora biti več kot trikratna. |
| --- | --- |

(b)

razlika med zasebnimi in drugimi plačanimi najemninami mora biti več kot trikratna.

2.   Odbor BND v treh letih po datumu sprejetja te uredbe prouči delovanje stroškovne metode.

Člen 4

Države članice, ki uporabljajo pristop baznega leta, ekstrapolirajo podatek določenega baznega leta z uporabo ustreznih količinskih, cenovnih in kakovostnih kazalnikov.

Člen 5

Priloga vsebuje nadaljnja in podrobnejša načela za ocenjevanje proizvodnje, vmesne potrošnje in transakcij s tujino v okviru stanovanjskih storitev.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 181, 19.7.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 7.10.2000, str. 42.

2

(3)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 49, 21.2.1989, str. 26. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 186, 5.8.1995, str. 59.

5

---

PRILOGA

V naslednjih točkah so za namene Uredbe (EC, Euratom) št. 1287/2003 pojasnjena načela ocenjevanja proizvodnje, vmesne potrošnje in transakcij s tujino za področje stanovanjskih storitev.

1.   PROIZVODNJA STANOVANJSKIH STORITEV

1.1   Osnovne metode

Proizvodnja stanovanjskih storitev v nacionalnih računih po dogovoru ne obsega le storitev najemnih stanovanj, temveč tudi storitve stanovanj, v katerih bivajo lastniki. V zvezi z vrednotenjem proizvodnje stanovanjskih storitev Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov (ESR 95) v poglavju 3.64 določa, da „se mora proizvodnja stanovanjskih storitev za lastne potrebe vrednotiti po ocenjeni vrednosti najemnine (1), ki bi jo stanovalec plačal za enako nastanitev, ob upoštevanju dejavnikov, kot so lokacija, zgradbe v soseščini itd., pa tudi velikost in kakovost stanovanja“. Načeloma je na voljo več metod za ocenjevanje vrednosti stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki:

| — | Metoda stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin, pri kateri se kombinirajo informacije o stanovanjskem skladu, razčlenjenem v različne stratume, z informacijami o dejansko plačanih najemninah v vsakem stratumu. |
| --- | --- |

—

Metoda stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin, pri kateri se kombinirajo informacije o stanovanjskem skladu, razčlenjenem v različne stratume, z informacijami o dejansko plačanih najemninah v vsakem stratumu.

| — | Stroškovna metoda, pri kateri so opravljene ločene ocene vmesne potrošnje, potrošnje stalnega kapitala, drugih davkov na proizvodnjo minus subvencij in neto poslovnega presežka. Proizvodnja stanovanjskih storitev je vsota teh komponent. |
| --- | --- |

—

Stroškovna metoda, pri kateri so opravljene ločene ocene vmesne potrošnje, potrošnje stalnega kapitala, drugih davkov na proizvodnjo minus subvencij in neto poslovnega presežka. Proizvodnja stanovanjskih storitev je vsota teh komponent.

| — | Metoda samoocenjevanja, pri kateri se lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju, prosi, da ocenijo potencialno najemnino za svojo lastnino. |
| --- | --- |

—

Metoda samoocenjevanja, pri kateri se lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju, prosi, da ocenijo potencialno najemnino za svojo lastnino.

| — | Metode administrativne ocenitve, pri kateri potencialno najemnino določijo tretje stranke, npr. vladni organi za davčne namene. |
| --- | --- |

—

Metode administrativne ocenitve, pri kateri potencialno najemnino določijo tretje stranke, npr. vladni organi za davčne namene.

Prednost ima metoda stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin. Ta metoda se lahko uporablja tudi za ocenjevanje vrednosti vseh dejanskih najemnin na podlagi vzorca dejanskih najemnin in za ocenjevanje vrednosti stanovanjskih storitev iz stanovanj, za katere se plača ničelna ali zelo nizka najemnina (za podrobnosti glej oddelek 1.4.1).

Stroškovna metoda naj bi se uporabljala le pod določenimi pogoji in le za tiste stratume stanovanjskega sklada, pri katerih podatkov o dejanskih najemninah ni ali so statistično nezanesljivi.

Metoda samoocenjevanja naj se ne bi uporabljala zaradi večinoma subjektivnega vpliva na oceno, kar povzroča precej negotovosti v rezultatih.

Metode administrativne ocene lahko prinesejo pristranske rezultate, zlasti, kadar se uporabljajo v zvezi z obdavčevanjem. Včasih pa so za nekatere stratume lahko na voljo rezultati objektivnih metod ocenjevanja. Uporaba rezultatov je sprejemljiva, če je mogoče dokazati objektivnost metode in primerljivost rezultatov.

Pri metodi stratifikacije se informacije o dejanskih najemninah za najemna stanovanja uporabijo za oceno vrednosti najemnin za stanovanjski sklad. To lahko razložimo kot postopek preračuna na celotno populacijo na podlagi pristopa „cena krat količina“. Stratifikacija stanovanjskega sklada je potrebna zato, da se pridobi zanesljiva ocena in da se ustrezno vključijo relativne razlike v cenah. Posledično se povprečna dejanska najemnina v stratumu uporabi za vsa stanovanja v tem stratumu. Če so razpoložljive informacije pridobljene z vzorčnimi anketami, se postopek preračuna na celotno populacijo nanaša na del najemnih stanovanj in na vsa stanovanja, v katerih bivajo lastniki. Podrobnejši postopek za določitev najemnine na stratum se običajno opravi za bazno leto, rezultat pa se nato ekstrapolira na tekoča leta.

Najemnina, ki se pri metodi stratifikacije uporabi za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, je opredeljena kot najemnina na zasebnem trgu, ki zapade v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja. Za določitev pripisanih najemnin je treba uporabiti najemnine za neopremljena stanovanja na podlagi vseh pogodb na zasebnem trgu. Vključiti je treba tudi najemnine na zasebnem trgu, ki so nizke zaradi regulativnega posega države.

Če je vir informacije najemnik, je morda treba ugotovljeno najemnino korigirati, in sicer tako, da se ji doda morebitno posamično podporo za plačilo najemnine, ki se plačuje neposredno najemodajalcu. Če vzorec za ugotovljene najemnine, kakor so opredeljene zgoraj, ni dovolj velik, se lahko za namene izračunavanja pripisanih najemnin uporabijo tudi opremljena stanovanja, če je od njih odšteto plačilo za uporabo pohištva. V izjemnih primerih je mogoče uporabiti zvišane najemnine za državna stanovanja. Ne uporabljajo se nizke najemnine, ki se oddajajo v najem sorodnikom ali zaposlenim. (Za podrobnosti glej oddelka 1.2.3 in 1.4.1.)

Metoda stratifikacije se lahko uporablja tudi za postopek preračuna na celotno populacijo za vsa najeta stanovanja. Povprečna najemnina za izračunavanje pripisanih najemnin je lahko za nekatere segmente najemniškega trga neustrezna. Ustrezno zmanjšane najemnine za opremljena stanovanja ali zvišane javne najemnine so na primer lahko za dejansko oddana stanovanja neprimerne. Ta problem lahko rešijo ločeni stratumi za dejansko oddana opremljena ali socialna stanovanja, v kombinaciji z ustreznimi povprečnimi najemninami.

Načeloma naj najemnina ne bi vključevala stroškov za ogrevanje, vodo, elektriko, itd. Če viri podatkov tega ne omogočajo, je treba zagotoviti skladnost med najemninami in vmesno potrošnjo (za podrobnosti glej oddelek 2).

Če za določen stratum stanovanj, v katerih bivajo lastniki, manjka reprezentativna dejanska najemnina, je to v večini primerov mogoče rešiti z uporabo ekstrapolacijskih ali regresijskih metod.

Alternativa standardni metodi stratifikacije, pri kateri se ekstrapolirajo povprečne najemnine na stratum, je uporaba metod hedonične regresije. Pri takšnih metodah se uporabljajo vzorčni podatki za najemna stanovanja za določanje cene vsake značilnosti stanovanja (velikost, lokacija, balkon, itd.). Proizvodnja se dobi z množenjem vsake značilnosti (reprezentativnega vzorca) stanovanjskega sklada s hedonično ceno te značilnosti. Regresijske metode omogočajo upoštevanje večjega števila spremenljivk in so lahko zlasti učinkovite, če manjkajo ugotovljene najemnine za nekatere stratume.

Seveda pa s tem problem ni rešen v izrednem primeru, če v vseh stanovanjih bivajo lastniki ali če ni razvitega najemniškega trga. Kot objektivna metoda ocenjevanja naj bi se v takšnih primerih uporabila stroškovna metoda. Stroškovna metoda naj bi se uporabljala le za stanovanja, v katerih bivajo lastniki.

Podrobnosti o stroškovni metodi

Stroškovna metoda naj bi se uporabljala samo takrat, kadar zaradi nereprezentativnosti najemniškega trga ni mogoče uporabiti metode stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin.

Po dogovoru se šteje, da je tako, kadar sta hkrati izpolnjena oba naslednja pogoja: (1) število najemnih stanovanj v zasebni lasti predstavlja manj kot 10 % skupnega števila stanovanj in (2) razlika med zasebnimi in drugimi plačanimi najemninami je več kot trikratna. Tudi če sta izpolnjena oba pogoja, se lahko država še vedno odloči, da bo uporabila metodo stratifikacije, če so rezultati dovolj kakovostni. Če ni izpolnjen eden ali oba pogoja, se uporablja metoda stratifikacije, razen, če je mogoče dokazati, da stroškovna metoda daje bolj primerljive rezultate.

V okviru stroškovne metode je proizvodnja stanovanjskih storitev vsota vmesne potrošnje, potrošnje stalnega kapitala, drugih davkov na proizvodnjo minus subvencije in neto poslovnega presežka. Za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, se ne vračuna delo, ki ga opravijo lastniki (2). Izkušnje kažejo, da sta potrošnja stalnega kapitala in neto poslovni presežek največji postavki, saj vsaka od njiju predstavlja 30–40 % proizvodnje.

Potrošnja stalnega materiala naj bi se izračunala na podlagi metode stalne inventarizacije (MSI) ali drugih priznanih metod. Na voljo naj bi bila ločena ocena stanovanjskih zgradb s stanovanji, v katerih bivajo lastniki.

Neto poslovni presežek je treba meriti tako, da se uporabi stalna realna letna stopnja donosa 2,5 % za neto vrednost sklada stanovanj, v katerih bivajo lastniki, po tekočih cenah (nadomestitveni stroški). Realna stopnja donosa 2,5 % velja za vrednost sklada po tekočih cenah, saj je povišanje tekoče vrednosti stanovanj že upoštevano v MSI. Isto stopnjo donosa je treba uporabiti za vrednost zemlje po tekočih cenah, na kateri se nahajajo stanovanja, v katerih bivajo lastniki.

Letno je težko ugotavljati vrednost zemlje po tekočih cenah. Razmerje med vrednostjo zemlje in vrednostjo stavb v različnih stratumih je mogoče dobiti z analizo sestave stroškov novih hiš in pripadajoče zemlje.

Odbor BND naj bi v treh letih po datumu sprejetja te uredbe Komisije proučil zgoraj navedene podatke o stroškovni metodi na podlagi izkušenj v držav članicah.

Načelo št. 1:

Za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev države članice uporabijo metodo stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin, in sicer bodisi z neposredno ekstrapolacijo bodisi s pomočjo ekonometrične regresije. Pri stanovanjih, v katerih bivajo lastniki, to pomeni uporabo dejanskih najemnin za podobna najemna stanovanja. V utemeljenih izjemnih primerih, kjer podatkov o dejanskih najemninah ni ali so statistično nezanesljivi, je možno uporabiti druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo. Za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki, na podlagi stroškovne metode dodatna utemeljitev ni potrebna, če sta hkrati izpolnjena oba naslednja pogoja: najemna stanovanja v zasebni lasti predstavljajo manj kot 10 % stanovanjskega sklada in razlika med zasebnimi in drugimi plačanimi najemninami je več kot trikratna.

1.2   Stratifikacija stanovanjskega sklada

1.2.1   Dejavniki, ki vplivajo na višino najemnin

Prva skupina spremenljivk, ki vplivajo na višino najemnin, zadeva značilnosti stanovanja in zgradbe. Pri tem je kot prvo pomembna velikost stanovanja, in sicer glede stanovanjske površine in tudi glede števila sob. Večje ko je stanovanje, višja bo najemnina. Hkrati pa najemnina na kvadratni meter z velikostjo stanovanja običajno pada. Vendar pa je za nekatere kategorije stanovanj (npr. etažna stanovanja v glavnih mestih) odnos med ceno na kvadratni meter in velikostjo stanovanja mogoče ponazoriti s krivuljo v obliki črke U. Drugi pomemben dejavnik zadeva siceršnje prednosti stanovanja. Mednje lahko spadajo spremenljivke, kot so kopalnica, balkon/terasa, poseben pod ali tapete, odprti kamin, centralno ogrevanje, klimatska naprava, posebna zasteklitev in druga zvočna ali toplotna izolacija; pomemben je tudi tloris stanovanja. Kar zadeva zgradbo, so lahko pomembni tudi nekateri drugi dejavniki, denimo garaža, dvigalo, bazen, (strešni) vrt ali lega stanovanja v zgradbi. Na najemnino pa lahko vplivajo tudi vrsta zgradbe (individualna hiša, vrstna hiša, etažno stanovanje), arhitektura, starost in število stanovanj v zgradbi.

Druga skupina spremenljivk se nanaša na značilnosti okolice. Splošno poznan dejavnik je razlika v najemnini za primerljivo stanovanje v mestu in na deželi. Zanemarljiva dejavnika nista niti razdalja do gospodarskega središča niti oblika pokrajine (ravnina, gorovje). Na dejansko najemnino pa običajno vplivajo tudi dejavniki v soseščini, kot so razgled, okoliške zelene površine, prometne povezave in dostopnost, trgovine in šole, ugled in varnost področja.

Naslednjo skupino spremenljivk lahko povzamemo kot socialnoekonomske dejavnike. V večini držav na najemnine vplivajo denimo regulativni posegi države, kot so omejitve najemnin ali subvencije. Na najemnine lahko nadalje vplivajo starost najemne pogodbe, vrsta pogodbe (začasna, trajna), število stanovalcev v stanovanju (stanovanjska skupnost), vrsta lastnika (vlada, stanovanjsko združenje, zasebni, delodajalec) ali politika najemodajalca glede najemnin.

Na najemnine seveda lahko vpliva še več drugih spremenljivk. Vendar bi že zbiranje zgoraj navedenih dejavnikov lahko vodilo v preobsežne vprašalnike. Zaradi tega se lahko upošteva tudi uporaba vrednosti nepremičnin za namene stratifikacije. Utemeljitev uporabe vrednosti stanovanja je v tem, da odraža vse njegove pomembne značilnosti. Vrednost nepremičnine lahko torej razumemo kot implicitni dejavnik stratifikacije. Uporaba razmerja med vrednostjo nepremičnine in dejansko najemnino je lahko smiseln pristop, zlasti v državah, kjer najemna stanovanja predstavljajo manjši del stanovanjskega sklada. Če bi se to razmerje izkazalo za stabilno, bi bilo s tako metodo mogoče določiti vrednost najemnin za tista stanovanja, ki se pojavijo le v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki. Vrednosti nepremičnin nadalje tudi ne izključujejo uporabe „fizičnih“ meril stratifikacije; med seboj se jih da kombinirati. V tem primeru predpostavljamo, da vrednosti nepremičnin odražajo manjkajoča „fizična“ merila stratifikacije. Vsekakor pa morajo vrednosti nepremičnin, ki se uporabijo v izračunu najemnin, temeljiti na objektivni oceni, določeni za aktualno referenčno leto.

V praksi se stratifikacija med državami članicami razlikuje glede števila stratumov in tudi glede natančnih meril, s katerimi so ti opredeljeni. Čeprav bi bilo to na prvi pogled lahko zaskrbljujoče, je treba poudariti, da se nekatera osnovna merila, denimo velikost in (geografska) lega stanovanja, uporabljajo skoraj povsod. Poleg tega se pomen drugih značilnosti od države do države razlikuje in države članice so same najbolj primerne, da določijo značilna merila.

Načelo št. 2:

Države članice za namene stratifikacije uporabijo pomembne značilnosti stanovanj. Te se lahko nanašajo na značilnosti stanovanja in zgradbe, značilnosti okolice stanovanja ali na socialnoekonomske dejavnike. Za namene stratifikacije je poleg tega sprejemljiva tudi uporaba aktualnih vrednosti nepremičnin, pod pogojem, da temeljijo na objektivni oceni.

1.2.2   Izbira meril stratifikacije

Glede na različne značilnosti, ki vplivajo na najemnino za stanovanje, je prva naloga preučiti tiste spremenljivke, ki imajo pomemben vpliv. Eden od načinov za odkritje značilnih spremenljivk je izdelava tabelarične analize razpoložljivih statističnih informacij. Za pridobitev objektivnega merila za oceno bi bil koristen podatek o varianci dejanskih najemnin v stratumu. To bi pomenilo vzpodbudo pri poskusu izboljšanja stratifikacije, pri čemer bi stratume izbirali tako, da bi minimizirali varianco znotraj stratuma. Zato je priporočljivo, da se varianca na stratum izračuna vsaj v tistih primerih, v katerih stratifikacija vpliva na višino dejanskih in tudi pripisanih najemnin.

Nekoliko bolj izpiljen pristop ponujajo kompleksnejše statistične tehnike, kot je denimo (multipla) regresijska analiza. Taka tehnika omogoča ocenitev vpliva posameznih spremenljivk, tako da je razlike med najemninami možno pripisati določenim značilnostim. Na kratko povedano, razlagalno moč spremenljivke je mogoče kvantificirati s pomočjo korelacijskega koeficienta. Poleg tega je mogoče značilnosti rangirati glede na njihov pomen. To je lahko v pomoč pri vprašanju, v katerih primerih je potrebna natančnejša stratifikacija. Kombiniranje najpomembnejših spremenljivk z uporabo multiplih regresijskih tehnik ponazori njihovo skupno razlagalno moč. Uporaba kompleksnejših statističnih tehnik za izbiro pomembnih spremenljivk velja za učinkovit način stratifikacije stanovanjskega sklada. Poleg tega je regresijsko analizo mogoče neposredno uporabiti za ocenjevanje najemnin, na primer v obliki hedoničnih modelov. Ta tehnika je tudi uporabno sredstvo za oceno povprečne najemnine za stratume v primerih, ko ni ustreznih ugotovitev v sektorju najemnih stanovanj (prazni stratumi).

Poleg tega ima izbiranje meril stratifikacije na osnovi kompleksnejših statističnih tehnik prednost v tem, da se je z njim mogoče izogniti potrebi po predpisovanju enotnih meril za vse države. Za pridobitev primerljivega rezultata je dovolj določiti rangiranje najpomembnejših meril v vsaki državi in določiti zahtevano skupno raven razlagalne moči. Taka regresijska analiza je seveda v veliki meri odvisna od razpoložljivih statističnih informacij. Vendar pa bi to celo v primeru omejenih statističnih informacij lahko bila vzpodbuda za bodoče izboljšave.

Ker so informacije o posameznih spremenljivkah, ki vplivajo na najemnine, večinoma odvisne od razvoja osnovne statistike, je možnost uporabe kompleksnejših statističnih tehnik zaenkrat morda še nekoliko omejena. Zaradi tega se priporoča standardna metoda, tj. države članice uporabijo vsa značilna merila, pridobljena s tabelaričnimi analizami. Kot minimum je treba za stratifikacijo stanovanjskega sklada uporabiti velikost, lokacijo in vsaj še eno pomembno lastnost stanovanja; pri taki stratifikaciji mora nastati najmanj 30 celic. Členitev stanovanjskega sklada mora biti smiselna in reprezentativna za celotni stanovanjski sklad. Za določitev pomembnih razlagalnih spremenljivk pri izbiri stratumov je mogoče uporabiti kompleksnejšo statistično tehniko.

Vendar je v praksi možno, da bo država članica raje uporabila manj spremenljivk ali spremenljivke, ki niso predpisane v okviru standardne metode. To je sprejemljivo, če (multipla) regresijska analiza dokaže sprejemljivo stopnjo razlagalne moči. Za zagotovitev primerljivih rezultatov se kot prag priporoča korelacijski koeficient najmanj 70 %. Ta vrednostni prag bi bil sprejemljiv v okviru velikega vzorca, kjer bi bile ničelne in nizke najemnine ter nenormalne vrednosti vnaprej odstranjene.

Načelo št. 3:

Države članice za določitev značilnih meril stratifikacije uporabijo tabelarične analize ali statistične postopke. Kot minimum je treba uporabiti velikost, lokacijo in vsaj še eno pomembno lastnost stanovanja. Ustvariti je treba najmanj 30 celic ter razlikovati med najmanj tremi velikostnimi razredi in dvema vrstama lokacije. Uporaba manj spremenljivk in uporaba drugih spremenljivk je sprejemljiva, če je vnaprej dokazano, da (multipli) korelacijski koeficient dosega 70 %.

1.2.3   Dejanske in pripisane najemnine

Pripisane najemnine se določijo na podlagi ugotovljenih dejanskih najemnin. Za namene izračunavanja pripisanih najemnin je najemnina opredeljena kot cena, ki zapade v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja. Ugotovljene najemnine je morda treba prilagoditi, da bi ustrezale tej opredelitvi.

Stroške za ogrevanje, vodo, elektriko itd. je treba zato izključiti iz najemnin, čeprav je to v praksi včasih težko. V skladu s pravili vrednotenja ESR naj bi bila proizvodnja stanovanjskih storitev izražena v osnovnih cenah.

Kar zadeva ugotovljene najemnine, so verjetno pomembno vprašanje nekatere državne podpore. Posamično gospodinjstvo kot potrošnik je na primer upravičeno do transferja države (npr. stanovanjskega dodatka), ki pa se iz upravnih razlogov plača neposredno najemodajalcu. Glede na vir informacij se zato lahko ugotovljene najemnine med seboj razlikujejo. Če je vir informacije najemnik, je morda treba ugotovljeno najemnino korigirati, in sicer tako, da se ji doda morebitno posamično podporo za plačilo najemnine.

Poleg tega uporaba dejanskih najemnin za namene izračunavanja pripisanih najemnin zahteva razjasnitev več temeljnih vprašanj, ki vplivajo na usklajevanje podatkov. Prva točka se nanaša na vprašanje, ali je treba v postopku izračunavanja pripisanih najemnin uporabiti vse dejanske najemnine ali le tiste na podlagi novih pogodb. Glede na namen je mogoče predstaviti različne teoretične argumente, ki govorijo v prid upoštevanja dejanskih najemnin, plačanih po novih pogodbah, po pogodbah, podpisanih v letu gradnje, ali po „povprečnih“ pogodbah. Iz uporabe splošnega pravila, tj. uporabiti najemnine za podobna stanovanja, sledi, da ni sprejemljivo omejiti osnove za izračunavanje pripisanih najemnin na najemnine na podlagi novih pogodb. Glede na to, da se „povprečne“ najemnine uporabljajo za sektor najemnih stanovanj, bi moralo isto veljati tudi za stanovanja, v katerih bivajo lastniki. Poleg tega bi drugačna rešitev v številnih državah verjetno predstavljala velike težave pri uporabi metode stratifikacije. Na kratko lahko zaključimo, da je treba za izračun pripisanih najemnin uporabiti povprečne dejanske najemnine na podlagi vseh pogodb. Zato je treba za izračun povprečnih najemnin vključiti tudi najemnine na zasebnem trgu, ki so nizke zaradi regulativnega posega države.

Drugo vprašanje zadeva problem, povezan z vprašanjem, ali se za namene izračunavanja pripisanih najemnin lahko uporabijo najemnine za državna stanovanja. Glede na to, da so stanovanja, v katerih bivajo lastniki, večinoma v zasebni lasti, bi bilo za namene izračunavanja pripisanih najemnin načeloma treba upoštevati le dejanske najemnine v zasebnem sektorju. Če pa ni na voljo dovolj ugotovitev o dejanskih najemninah za stanovanja v zasebni lasti, da bi predstavljale zadostno podlago za izračun pripisanih najemnin, je mogoče izjemoma upoštevati tudi najemnine za državna stanovanja, pod pogojem, da se te ustrezno povečajo z namenom, da se uporabijo kot približki najemnin za stanovanja na zasebnem trgu.

Naslednje vprašanje se nanaša na to, ali je treba za povečanje osnove za pripisane najemnine upoštevati tudi najemnine za opremljena stanovanja. Osnova za pripisovanje vrednosti najemnin za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, so načeloma najemnine za neopremljena stanovanja. Najemnin za opremljena stanovanja torej ni mogoče uporabiti neposredno. Da bi preprečili pripisovanje napačne višine najemnine, jih je treba ustrezno zmanjšati, tako da se plačilo za uporabo pohištva izključi.

Načelo št. 4:

Za namene izračunavanja pripisanih najemnin se za najemnino šteje najemnina, ki zapade v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja. Če je vir informacije najemnik, je ugotovljeno najemnino morda treba korigirati, in sicer tako, da se jo zviša za morebitno posamično podporo za plačilo najemnine, ki se iz upravnih razlogov plačuje neposredno najemodajalcu. Pri izračunu pripisanih najemnin se upoštevajo dejanske najemnine na podlagi vseh pogodb, ki se nanašajo na neopremljena stanovanja v zasebni lasti. Če je iz statističnih razlogov potrebno, se lahko izjemoma uporabljajo tudi najemnine za državna stanovanja, pod pogojem, da se te ustrezno povečajo z namenom, da se uporabijo kot približki najemnin za stanovanja na zasebnem trgu. Najemnine za opremljena stanovanja je prav tako mogoče vključiti v osnovo za ugotavljanje pripisanih najemnin, in sicer potem, ko je bila odšteta razlika v najemninah za opremljena in neopremljena stanovanja.

1.3   Viri za oceno baznega leta in metode ekstrapolacije

1.3.1   Stanovanjski sklad

Bistveni element izračuna po metodi stratifikacije je informacija o stanovanjskem skladu. Ta informacija služi kot referenčna populacija za postopke ekstrapolacije. Na splošno rečeno stanovanjski sklad sestavljajo vse zgradbe ali deli zgradb, ki se uporabljajo kot stanovanja. Nadaljnje podrobnosti so navedene v delu, namenjenem posebnim problemom. Glavni viri za ugotavljanje takšnega stanovanjskega sklada so popisi zgradb, administrativni registri zgradb ali popisi prebivalstva. Številka, ugotovljena za bazno leto, se nato posodobi, da se oceni sklad za tekoče leto.

Kar zadeva stanovanjski sklad v baznem letu, se zdi, da so popisi zgradb najmanj problematični in najpopolnejši, zlasti če se opravijo skupaj s popisom prebivalstva. Administrativni registri zgradb so v veliki meri odvisni od pravnih postopkov, kar lahko povzroča nejasnosti, denimo glede tega, ali so širitve, izboljšave, spremembe in rušenja stanovanj ustrezno zabeleženi. Informacije, ki jih gospodinjstva podajo med popisom prebivalstva, lahko kot osnova za ugotavljanje stanovanjskega sklada povzročajo probleme, saj obstaja nevarnost, da so sekundarna prebivališča, ki na dan popisa niso naseljena, v rezultatih prenizko ocenjena.

Načelo št. 5:

Države članice za ugotavljanje stanovanjskega sklada v baznem letu kot izhodiščno osnovo upoštevajo popis zgradb, popis prebivalstva ali administrativni register zgradb. Ker popis zgradb običajno zagotavlja najvišjo stopnjo popolnosti, je pri uporabi administrativnih registrov zgradb in popisov prebivalstva za pridobitev celovitih podatkov potrebno intenzivno in skrbno preverjanje.

1.3.2   Dejanske najemnine

Drugi temeljni element za izračunavanje proizvodnje stanovanjskih storitev po metodi stratifikacije zadeva dejanske najemnine, ki se plačujejo v sektorju najemnih stanovanj. Informacije o dejanskih najemninah v baznem letu je mogoče pridobiti s popisom (npr. popisom prebivalstva) ali z vzorčno anketo, kot je anketa o porabi v gospodinjstvih ali specifična anketa o najemninah. V prvem primeru so dejanske najemnine verjetno zajete v celoti, izračuni pa vplivajo le na višino pripisanih najemnin. V primeru vzorčnih anket izračuni vplivajo na višino dejanskih in tudi pripisanih najemnin. Popis seveda daje široko osnovo za zanesljive informacije. Vendar tudi ankete o porabi v gospodinjstvih običajno veljajo za precej zanesljive, zlasti kar zadeva življenjsko pomembne izdelke. Vendar je znano, da so pri tej vrsti anket na splošno problematične razlike v stopnjah neodgovora. Če stanovanje velja bolj za luksuzen kot življenjsko pomemben izdelek, bi ta problem imel nezaželen vpliv na rezultate izračunavanja najemnin in bi ga bilo treba nevtralizirati. Drug problem glede anket o porabi v gospodinjstvih vsaj v nekaj državah zadeva majhnost vzorca, ki lahko omeji možnost stratifikacije najemnin. Vsekakor je treba v največji možni meri uporabiti razpoložljive dodatne vire. To lahko velja denimo za države, kjer je velik delež stanovanj pod kontrolo države in morajo stanovanjske agencije predložiti poročila. Nadalje bi bilo treba za nenehno izboljševanje rezultatov preučevati alternativne vire, kot so denimo specializirane ankete o najemninah.

Načelo št. 6:

Države članice za izračun dejanskih najemnin na stratum izkoriščajo najširše in najzanesljivejše vire, na primer popis prebivalstva ali ankete v gospodinjstvih. Za izboljšanje zanesljivosti in celovitosti ter zlasti stratifikacije je treba preučiti alternativne vire.

1.3.3   Ekstrapolacija rezultatov baznega leta

Le malo držav članic razpolaga z letnimi informacijami, ki so potrebne za to, da se vsako leto znova opravi popoln izračun proizvodnje stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki. Rezultati za določeno leto se v večini držav vzamejo kot referenčna vrednost in se nato s pomočjo kazalnikov posodobijo, zato da se oceni podatek za tekoče leto. Posodabljanje je mogoče opraviti z uporabo kombiniranega kazalnika za (celotno) proizvodnjo baznega leta, ali z ločenim ekstrapoliranjem stanovanjskega sklada in najemnine na stratum Čeprav v splošnem lahko pričakujemo podobne rezultate, lahko strukturni premiki, npr. v razmerju med najemnimi stanovanji in stanovanji, v katerih bivajo lastniki, vseeno povzročijo razlike. Ločeno izračunavanje bi poleg tega omogočalo tudi preverjanje verodostojnosti.

Kar zadeva uporabljene kazalnike, je količinski indeks večinoma izpeljan iz proizvodnje gradbene dejavnosti. Cenovni kazalnik na drugi strani pogosto temelji na cenovnem indeksu plačanih najemnin iz indeksa cen življenjskih potrebščin. To lahko povzroči izkrivljanja v tistih primerih, v katerih predpostavka, da pripisane najemnine sledijo skupnemu gibanju, ni upravičena, denimo zaradi državne kontrole najemnin. Torej se zdi bolje, da se za ekstrapolacijo pripisanih najemnin, enako kot v baznem letu, uporabi cenovni indeks, ki odraža gibanje pri najemnih stanovanjih v zasebni lasti. Pozornost je nadalje treba nameniti dejstvu, da cenovni indeksi običajno izključujejo povišanja cen zaradi sprememb v kakovosti. Cenovne indekse je torej treba dopolniti s kazalniki kakovosti, ki odražajo izboljšave.

Nazadnje se zdi smotrno, da bi vpliv strukturnih sprememb na rezultate minimizirali tako, da bi omejili obdobje ekstrapolacije. Ob upoštevanju periodičnosti relevantnih osnovnih statistik se zdi primerno, da bi novo bazno leto za stanovanjski sklad uvedli vsakih 10 let, kar je običajni interval za popise prebivalstva. Poleg tega bi bilo treba uvesti novo bazno leto za cenovni element (najemnina na stratum) najmanj vsakih pet let, kar je običajna periodičnost za ankete o porabi v gospodinjstvih.

Načelo št. 7:

Če proizvodnje stanovanjskih storitev ni mogoče v celoti oceniti vsako leto, lahko države članice podatek določenega baznega leta ekstrapolirajo z uporabo ustreznih količinskih, cenovnih in kakovostnih kazalnikov. Ekstrapolacija stanovanjskega sklada in povprečne najemnine se za vsak stratum opravi ločeno. Pri postopku ekstrapolacije naj se razlikuje med izračunom za dejanske in izračunom za pripisane najemnine. Če je potrebno, je lahko število stratumov, uporabljenih za ekstrapolacijo, manjše od števila, uporabljenega pri izračunu baznega leta. Za ekstrapolacijo pripisanih najemnin za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, se na splošno uporablja cenovni indeks, ki odraža zasebne najemnine. Obdobje med dvema baznima letoma pri stanovanjskem skladu nikakor ne sme preseči 10 let, pri cenovnem elementu pa ne sme preseči pet let, ali pa je treba doseči podobno kakovost z ustreznimi drugimi metodami.

1.4   Posebni problemi

1.4.1   Stanovanja, za katera se najemnina ne plačuje, in poceni stanovanja

Pri zbiranju podatkov o dejanskih najemninah bodo včasih ugotovljene ničelne in zelo nizke vrednosti. V primeru stanovanj, za katera se najemnina ne plačuje, to ustvarja nenavadno situacijo, v kateri je stanovanjska storitev sicer opravljena, a brez (vidnega) plačila. Zdi se, da je v takih primerih smotrno sprejeti rešitev, po kateri se ugotovljena dejanska ničelna najemnina korigira. Za poceni stanovanja bi bila logična analogna rešitev.

Poleg državnih regulativnih posegov obstajajo tudi drugi razlogi, zakaj je mogoče najti stanovanja, za katera se najemnina ne plačuje, in poceni stanovanja. En primer je denimo zaposleni, ki za nižjo ali ničelno najemnino stanuje v stanovanju, ki je v lasti delodajalca. To lahko zadeva vse vrste zaposlenih, vključno s hišnimi oskrbniki in čuvaji. V takem primeru je treba dejansko najemnino korigirati, razliko med dejansko in primerljivo najemnino pa prikazati kot nadomestilo v naravi (glej odstavke 4.04–4.06 ESR 95). Druga možnost je, da se stanovanja po ničelni ali zelo nizki najemnini oddajajo v najem sorodnikom ali prijateljem. V tem primeru se korekcija opravi tako, da se taka stanovanja preprosto preklasificirajo iz sektorja najemnih stanovanj v sektor stanovanj, v katerih bivajo lastniki. Podobna korektura se zdi ustrezna tudi v primeru enkratnega plačila najemnine, tj. kadar najemnik vnaprej plača najemnino za obdobje, ki je daljše od običajnega.

Načelo št. 8:

Dejanska najemnina, ugotovljena v primeru stanovanj, za katera se najemnina ne plačuje, in poceni stanovanj, se korigira tako, da obsega polno stanovanjsko storitev. Ničelnih najemnin in nizkih najemnin se pri izračunu pripisanih najemnin ne sme uporabiti brez korekcije.

1.4.2   Počitniška stanovanja

Počitniška stanovanja obsegajo vse vrste stanovanj za preživljanje prostega časa, kot je bližnji vikend, ki se za krajši čas uporabi večkrat na leto, ali bolj oddaljeno počitniško stanovanje, ki se uporabi za daljša obdobja, a le nekajkrat na leto. Na prvi pogled se zdi, da primer najetih počitniških stanovanj ni problematičen, saj plačana dejanska najemnina predstavlja merilo proizvodnje. Če pa so podatki za dejanske najemnine zbrani na mesečni osnovi, lahko ekstrapolacija na vrednost za celo leto vodi v previsoke ocene, če obenem niso na voljo tudi dodatne informacije o povprečnem trajanju zasedenosti.

Najbolj logičen pristop k izračunu pripisane najemnine za počitniška stanovanja, v katerih bivajo lastniki, je stratificirati te nepremičnine in uporabiti ustrezno povprečno letno najemnino za podobna bivališča, ki so dejansko oddana v najem. Letna najemnina implicitno odraža povprečni čas zasedenosti. Če se pojavijo težave, je možno uporabiti nadomestno metodo, tj. zbrati informacije o počitniških stanovanjih v enem stratumu in povprečno letno najemnino za počitniška stanovanja, dejansko oddana v najem, uporabiti za počitniška stanovanja, v katerih bivajo lastniki. Zdi se sprejemljivo, da se v primerih, v katerih počitniška stanovanja predstavljajo zelo majhen delež stanovanjskega sklada ali kadar jih ni mogoče ločiti od drugih stanovanj, uporabi celotna letna najemnina za običajna stanovanja v istem stratumu lokacije. Ti postopki se zdijo smiselni tudi v primeru oddaljenejših počitniških stanovanj, če se upošteva dejstvo, da so lastniku vselej na voljo ter da jih bodo zastonj uporabljali tudi njegovi prijatelji ali sorodniki.

Načelo št. 9:

Počitniška stanovanja obsegajo vse vrste stanovanj za preživljanje prostega časa, kot je bližnji vikend ali bolj oddaljeno počitniško stanovanje. Za oceno proizvodnje stanovanjskih storitev v zvezi s počitniškimi stanovanji je najbolje uporabiti letne povprečne najemnine za podobne objekte. Letna najemnina implicitno odraža povprečni čas zasedenosti. Čeprav bi bila stratifikacija zaželena, je možno počitniška stanovanja razvrstiti v en stratum. Kadar počitniška stanovanja predstavljajo zelo majhen delež stanovanjskega sklada, se lahko uporabi celotna letna najemnina za običajna stanovanja v istem stratumu lokacije. V utemeljenih izjemnih primerih, ko podatkov o dejanskih najemninah za določen stratum počitniških stanovanj ni ali so statistično nezanesljivi, je mogoče uporabiti druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo.

1.4.3   Bivališča, ki so predmet časovnega zakupa

Pri časovnem zakupu nepremičninski posrednik proda pravico določen čas v letu preživeti v nekem stanovanju, ki se nahaja na turističnem območju, in skrbi za upravljanje te posesti. Pravico zagotavlja certifikat, ki je izdan na podlagi začetnega plačila. S tem certifikatom je mogoče trgovati po trenutni ceni. Za pokrivanje upravnih stroškov je treba plačati še občasna plačila.

Iz zgornjega opisa sledi, da je treba začetno plačilo obravnavati kot investicijo, saj je izdani certifikat podoben delnici. Temu v prid govori tudi dejstvo, da po zakonih najmanj ene države članice kupec pridobi stvarno pravico. Tako se zdi, da bi bilo začetno plačilo v nacionalnih računih smiselno vključiti pod neopredmetena sredstva. Nadalje bi bilo logično, če bi nastanitveno storitev bivališča, za katerega se najemnina ne plačuje, obravnavali kot dividendo v naravi, ki jo plača nepremičninski posrednik.

Temeljni problem je v tem, da je z bivališčem, ki je predmet časovnega zakupa, dejansko opravljena storitev, ki ni vključena v proizvodnjo gospodarstva. Po logiki je tu potrebna korektura. Prvič, predlog, da bi občasno plačilo sprejeli kot približek, implicitno pomeni, da se za nastanitveno storitev ne opravi korekcije, saj občasno plačilo obsega drugačno storitev, namreč upravne stroške. Druga teoretična možnost bi bila v tem, da bi začetno plačilo obravnavali kot predplačilo za opravljeno storitev in ga razdelili po ustreznih obdobjih uporabe. Razen statističnih problemov uvajanja tega modela v prakso se zdi, da obstaja tudi pravna kontradikcija, saj je implicitna interpretacija nakup storitve in ne pridobitev sredstva.

Naslednja možnost bi bila v tem, da bi približek izvedli iz letnih dejanskih najemnin za podobna bivališča (za lastno uporabo). Tej rešitvi v prid govori dejstvo, da se bivališča, ki so predmet časovnega zakupa, nahajajo v turističnih območjih in sobivajo s počitniškimi apartmaji, ki se dejansko oddajajo v najem. V primeru težav sta drugi dve metodi, predlagani za počitniška stanovanja, prav tako sprejemljivi za posesti, ki so predmet časovnega zakupa. Pripisana najemnina bi morala biti na neto osnovi, zato da se prepreči dvojno štetje plačil, ki so že krita z občasnim plačilom.

Načelo št. 10:

Kar zadeva bivališča, ki so predmet časovnega zakupa, se uporabljajo isti postopki kakor za počitniška stanovanja.

1.4.4   Podnajemniki

V večini držav veliko študentov stanuje v najetih sobah. To pogosto velja tudi za druge mlajše ljudi ali osebe na delovnem mestu, ki od njih zahteva, da bivajo proč od doma. Če je soba del najemnega stanovanja, tj. oddana v podnajem, se zdi, da ni večjih težav. Najemnino za posamezno sobo lahko obravnavamo kot prispevek k dejanski glavni najemnini, tj. transfer med gospodinjstvi. Če pa je soba del stanovanja, v katerem bivajo lastniki, bi prišlo do dvojnega štetja, če bi vključili najemnino, ki jo plača podnajemnik, in tudi pripisano najemnino v celoti. Prava rešitev bi bila verjetno v tem, da bi dejansko najemnino, ki jo plača podnajemnik, vzeli za tisti odstotek stanovanja, ki ga zaseda, za ostalo stanovanje pa bi najemnino pripisali. Vendar bi bilo to v praksi težje izvesti. Namesto tega bi lahko najemnino obravnavali kot transfer, ki služi temu, da se stroški za stanovanje delijo. To bi bilo podobno prvemu primeru, če bi se dejanska najemnina za posamezno sobo upoštevala kot prispevek k pripisani glavni najemnini. Posledica takega ravnanja bi bila v tem, da bi bila potrebna korekcija, če bi bil gospodinjski sektor razčlenjen v skupine.

Naslednje vprašanje je, kako obravnavati oddajanje v podnajem več sob. V tem primeru je predlagano, naj se izraz podnajem sob uporablja le tedaj, ko lastnik ali glavni najemnik sam še naprej uporablja stanovanje. Drugače je treba oddajanje v podnajem obravnavati kot ločeno gospodarsko dejavnost (stanovanjska storitev ali penzion).

Načelo št. 11:

Najemnine, ki se plačujejo za posamezne sobe znotraj stanovanja, se obravnavajo kot prispevek h glavni najemnini, če lastnik ali glavni najemnik sam še naprej uporablja stanovanje.

1.4.5   Prazna stanovanja

Prvič, najemno stanovanje vselej velja za naseljeno, tudi če se najemnik odloči živeti drugje. Drugič, glede na splošno rešitev, sprejeto za počitniška stanovanja in bivališča, ki so predmet časovnega zakupa, letna najemnina implicitno odraža povprečni čas zasedenosti. Problem praznih stanovanj je torej omejen na nenajemna stanovanja, ki jih lastnik ne uporablja, tj. ki so na voljo za prodajo ali oddajo v najem. V takih primerih stanovanjska storitev ni opravljena, najemnina pa je enaka nič.

Informacije, ki so potrebne za določitev, ali je nenajemno stanovanje prazno ali ne, lahko temeljijo na izjavi lastnika ali sosedov. Če takih informacij ni, je kot pokazatelj za to, da je stanovanje zasedeno, možno uporabiti prisotnost pohištva. Nasprotno lahko imamo neopremljena stanovanja za prazna, saj si je težko predstavljati, da se v njih opravlja stanovanjska storitev. Med prazna stanovanja je treba šteti tudi stanovanja, ki so bila odvzeta zaradi neplačevanja najemnine ali so prazna za kratko obdobje, ker stanovanjska agencija takoj ne najde novega najemnika. Mejni primer je prazno stanovanje, ki je povsem opremljeno in ki ga lastnik lahko začne uporabljati takoj. Tukaj bi se dalo argumentirati, da stanovanjska storitev ni opravljena, dokler lastnik dejansko ne stanuje v stanovanju. A ker je ta primer primerljiv z najemnim, a praznim stanovanjem, se zdi ustrezno obračunati najemnino. Zato opremljena stanovanja, v katerih bivajo lastniki, v splošnem veljajo za zasedena.

Prazno stanovanje lahko še vedno povzroča stroške, kot so tekoči izdatki za vzdrževanje, elektriko, zavarovalne premije, davke itd. Te je treba vključiti v vmesno potrošnjo stanovanjske dejavnosti, druge davke na proizvodnjo, itd. Podobno kot v primeru podjetja, ki ne proizvaja storitev, lahko to povzroči negativno dodano vrednost.

Načelo št. 12:

Za nenajemno stanovanje, ki je na voljo za prodajo ali oddajo v najem, se obračuna ničelna najemnina. Opremljeno stanovanje, v katerem bivajo lastniki, se na splošno obravnava kot zasedeno stanovanje.

1.4.6   Garaže

Ker so garaže del bruto investicij v osnovna sredstva, je primerno v proizvodnjo gospodarstva vključiti storitve garaž, oddane v najem, in tudi izračunati pripisano proizvodnjo za garaže, ki jih uporabljajo lastniki. V obeh primerih garaža predstavlja komfortni element stanovanja, podobno kot vsak drug objekt. To naj bi vključevalo tudi nadstreške za avto in parkirne prostore, saj imajo podobno funkcijo.

V odstavku 3.64 ESR 95 je navedeno, da „za garaže, ki so ločene od stanovanj, ki jih lastniki uporabljajo za namene končne potrošnje v povezavi z uporabo stanovanj, je treba narediti podobno imputacijo. Imputacija se ne naredi za garaže, ki jih njihovi zasebni lastniki uporabljajo le za parkiranje blizu delovnega mesta.“

Običajno obstaja več stanovanj, v katerih bivajo lastniki, z garažo, kot najemnih stanovanj z garažo. Za ustrezno upoštevanje te strukturne razlike se zdi najbolje, da se obstoj garaže uporabi kot merilo stratifikacije.

Načelo št. 13:

Garaže in parkirni prostori, ki se uporabljajo za namene končne potrošnje, zagotavljajo storitve, ki jih je treba vključiti v stanovanjske storitve.

2.   VMESNA POTROŠNJA

Vmesna potrošnja mora biti skladna s proizvodnjo. V skladu s klasifikacijo individualne potrošnje po namenu (COICOP) je treba stroške za ogrevanje, vodo, elektriko, itd., pa tudi večino stroškov vzdrževanja in popravil, povezanih s stanovanjem, prikazati ločeno in tako izključiti proizvodnje stanovanjskih storitev.

V praksi pa je treba različne spremembe, pa tudi vzdrževanje in popravila, šteti kot del najemnih storitev z utemeljitvijo, da jih ni mogoče ločiti. Po drugi strani pa naj dosledna bruto obravnava vmesne potrošnje in proizvodnje ne bi vplivala na raven BND.

Za popravila in vzdrževanje je treba razlikovati med tremi kategorijami. Prvič, izboljšave obstoječih osnovnih sredstev, ki znatno presegajo zahteve navadnega vzdrževanja in popravil, so vključene v bruto investicije v osnovna sredstva (odstavek 3.107 ESR 95).

Drugič, izdatki za navadno vzdrževanje in popravila, ki so nastali lastniku, ki biva v lastnem stanovanju, za urejanje, vzdrževanje in popravila stanovanja, ki jih najemniki navadno ne izvajajo, se obravnavajo kot vmesna potrošnja pri proizvodnji stanovanjskih storitev (odstavek 3.77 ESR 95).

Tretjič, čiščenje, urejanje in vzdrževanje stanovanj, kadar so te dejavnosti običajne tudi za najemnike, se izključijo iz proizvodnje (odstavek 3.09 ESR 95). Izdatke, povezane s temi dejavnostmi, je treba prikazati neposredno med izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo. V odstavku 3.76 ESR 95 je navedeno, da izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo vključujejo materiale za majhna popravila in notranje urejanje stanovanj, ki jih navadno izvajajo najemniki in tudi lastniki.

To pomeni, da naj bi za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, vmesna potrošnja zajemala iste vrste navadnega vzdrževanja in popravil, kot bi se navadno štele za vmesno potrošnjo najemodajalca za podobna najemna stanovanja. Izdatke za takšna popravila in vzdrževanje, ki jih navadno izvajajo najemniki in ne najemodajalci, je treba obravnavati kot izdatke gospodinjstev za končno potrošnjo za najemnike in tudi lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju.

Vmesno potrošnjo za navadno vzdrževanje in popravila, povezana s stanovanji, v katerih bivajo lastniki, je mogoče pridobiti iz neposrednih statističnih virov, kot so ankete o porabi v gospodinjstvih. Kadar je razmerje med vmesno potrošnjo in proizvodnjo stanovanjskih storitev stanovanj, v katerih bivajo lastniki zelo drugačno od razmerja za sektor najemnih stanovanj, je treba raziskati razloge za to. Kadar so vzrok za drugačnost razlike v kakovosti, na primer različna raven navadnega vzdrževanja za sicer podobna stanovanja, je treba ustrezno prilagoditi pripisane najemnine.

Vmesna potrošnja naj bi vključevala posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP), v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 448/98 (3). To vključuje izdatke gospodinjstev kot lastnikov stanovanj za vmesno potrošnjo v zvezi s stanovanjskimi posojili.

Kakor je navedeno v oddelku 1.4.5, lahko prazna stanovanja povzročijo vmesno potrošnjo. Na splošno je treba poudariti, da se je treba izogibati dvojnemu štetju vmesne potrošnje v primeru stanovanj v lasti delodajalcev.

Načelo št. 14:

Vmesna potrošnja stanovanjskih storitev se ugotavlja v skladu z definicijo proizvodnje stanovanjskih storitev. Na splošno morajo biti iz obeh postavk izvzeti stroški ogrevanja, vode, elektrike itd. Če je iz praktičnih razlogov izbrano drugačno obravnavanje, je to sicer sprejemljivo, v kolikor ne vpliva na ravni BDP in BND.

3.   TRANSAKCIJE S TUJINO

V skladu s pravili ESR 95 (odstavka 1.30 in 2.15) nerezidenčne enote veljajo za nacionalne rezidenčne enote, kadar so lastniki zemljišč in zgradb na ekonomskem ozemlju države, vendar le glede transakcij, ki vplivajo na taka zemljišča ali zgradbe.

To pomeni, da je storitev stanovanja, ki je v lasti nerezidenta, vključena v proizvodnjo gospodarstva, kjer se stanovanje nahaja. V primeru stanovanja v katerem bivajo lastniki, ki so nerezidenti, je nato treba prikazati izvoz stanovanjskih storitev, ustrezen neto poslovni presežek pa je treba prikazati kot primarni dohodek, plačan tujini (odstavka 3.142 in 4.60 ESR 95).

V zvezi z rezidenti, ki so lastniki stanovanj v tujini, je v odstavku 3.64 ESR 95 navedeno, da „se najemnin za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, in so v tujini, npr. počitniški domovi, ne sme prikazati kot del domače proizvodnje, ampak kot uvoz storitev, ustrezni neto poslovni presežek pa kot prihodek primarnega dohodka iz tujine.“

Na splošno se pojavi manj problemov, če je posest v lasti nerezidenta dejansko oddana v najem rezidentu, saj se denarni tok opazuje in vključi v plačilno bilanco. Stanovanja v lasti tujih rezidentov, ki v njih tudi bivajo, bi bilo treba identificirati ločeno. Državljanstvo lastnika, ki biva v lastnem stanovanju, ni dovolj za razlikovanje rezidenta od nerezidenta. Počitniška stanovanja, ki so v lasti tujih rezidentov, bodo glede tega verjetno najpomembnejša, in bilo bi koristno, če bi zadevne države članice dosegle soglasje o številu lastnikov nerezidentov. Vendar pa na splošno primanjkuje informacij o lastnikih nerezidentih. Še manj je informacij o rezidentih, ki imajo v lasti počitniška stanovanja v tujini. Da bi se izognili nedoslednostim, naj bi država članica, ki odšteje primarni dohodek za stanovanja, v katerih bivajo lastniki nerezidenti, hkrati prištela primarni dohodek za stanovanja v tujini, ki so v lasti rezidentov, ki v njih tudi bivajo.

Posebna točka v tem kontekstu zadeva nepremičnine, ki so predmet časovnega zakupa. Ker v takem stanovanju v istem obračunskem obdobju lahko stanujejo rezidenti različnih držav, se zdi neposredna dodelitev državi porekla skoraj nemogoča. Primerljive rezultate je mogoče dobiti z uporabo bolj izvedljivega pristopa. Sprva se (pripisana) dodana vrednost, ki jo ustvarijo nepremičnine, ki so predmet časovnega zakupa, dodeli državi porekla podjetja, ki upravlja časovni zakup. Nato je mogoče prositi podjetje, ki upravlja časovni zakup, naj zagotovi informacije o državah porekla lastnikov na podlagi časovnega zakupa, ki lahko služijo kot ključ porazdelitve.

Načelo št. 15:

V skladu z ESR 95 vsa stanovanja na ekonomskem ozemlju države članice prispevajo k njenemu BDP. Neto poslovni presežek, ki ga nerezidenti kot lastniki zemljišča in zgradb prejmejo v tej državi, se prikaže kot odliv dohodka od lastnine v tujino in se torej odšteje od BDP med prehodom v BND (in obratno). Ta neto poslovni presežek se razume kot neto poslovni presežek iz dejanskega in pripisanega najema stanovanj. Država članica, ki odšteje dohodek od lastnine za stanovanja, v katerih bivajo lastniki nerezidenti, naj bi hkrati prištela dohodek od lastnine za stanovanja v tujini, ki so v lasti rezidentov, ki v njih tudi bivajo.

---

(1)  Ne zadeva slovenske jezikovne različice.

(2)  Načeloma je mogoče, da lastniki, ki bivajo v lastnem stanovanju, posamično ali skupaj zaposlijo hišne oskrbnike, ne da bi vključili druge statistične enote, kot so stanovanjska podjetja ali podjetja za upravljanje z nepremičninami. V takšnih primerih naj bi v skladu s stroškovno metodo proizvodnja vključevala nadomestilo za zaposlene.

(3)  UL L 58, 27.2.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta.

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1723/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 21. oktobra 2005 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi i k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | 2,492 | 2,492 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – – v drugih primerih | 3,282 | 3,282 |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | 1,672 | 1,672 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 0,765 | 0,765 |
| – – v drugih primerih | 2,462 | 2,462 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | 3,282 | 3,282 |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | 1,936 | 1,936 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – v drugih primerih | 3,282 | 3,282 |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

2,492

2,492

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

1,020

1,020

– – v drugih primerih

3,282

3,282

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

1,672

1,672

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

0,765

0,765

– – v drugih primerih

2,462

2,462

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

1,020

1,020

– drugo (vključno z nepredelanim)

3,282

3,282

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

1,936

1,936

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

1,020

1,020

– v drugih primerih

3,282

3,282

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004 in za blago, našteto v Tabeli I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN NC 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1724/2005

z dne 20. oktobra 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz držav AKP in čezmorskih držav in ozemelj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh oktobra 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o režimih za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških (držav AKP), ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1706/98 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj k Skupnosti (Odločba o čezmorski pridružitvi) (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 638/2003 z dne 9. aprila 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 in Odločbe Sveta 2001/822/ES glede režimov za uvoz riža s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (držav AKP) in čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) (3), in zlasti člena 17(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Pregled zahtevkov je pokazal, da je treba izdati dovoljenja za serijo v oktobru 2005 za v zahtevkih navedene količine, ki se po potrebi zmanjšajo za nezajete odstotke, in določiti količine, ki se prenesejo v naslednjo serijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh oktobra 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003, o čemer je obveščena Komisija, se izdajo uvozna dovoljenja za riž za količine, navedene v zahtevkih, po potrebi zmanjšane za odstotke, ki so določeni v Prilogi.

2.   Razpoložljive količine, ki se prenesejo v naslednjo serijo, so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

1

(2)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 93, 10.4.2003, str. 3.

3

---

PRILOGA

Odstotki zmanjšanja količin za serijo v oktobru 2005 in kvoto za 2005

| Poreklo/proizvod | Odstotek zmanjšanja za serijo v oktobru 2005 | Končna poraba kvote za 2005 v odstotkih |
| --- | --- | --- |
| Nizozemski Antili in Aruba | Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja | Nizozemski Antili in Aruba | Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja |
| Čezmorske države in ozemlja (člen 10(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 638/2003)






  — | oznaka KN 1006 |

Poreklo/proizvod

Odstotek zmanjšanja za serijo v oktobru 2005

Končna poraba kvote za 2005 v odstotkih

Nizozemski Antili in Aruba

Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja

Nizozemski Antili in Aruba

Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja

Čezmorske države in ozemlja (člen 10(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 638/2003)

—

oznaka KN 1006

0

0

49,38

6,50

| Poreklo/proizvod | Odstotek zmanijšanja za serijo v oktobru 2005 | Končna poraba kvote za 2005 v odstotkih |
| --- | --- | --- |
| Države AKP (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 638/2003)






  — | oznake KN 1006 10 21 do 1006 10 98, 1006 20 in 1006 30 |

Poreklo/proizvod

Odstotek zmanijšanja za serijo v oktobru 2005

Končna poraba kvote za 2005 v odstotkih

Države AKP (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 638/2003)

—

oznake KN 1006 10 21 do 1006 10 98, 1006 20 in 1006 30

—

100

Države AKP (člen 5(1) Uredbe (ES) št. 638/2003)

| — | oznaka KN 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

oznaka KN 1006 40 00

0

23,10

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1725/2005

z dne 20. oktobra 2005

o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), ki razveljavlja Uredbo (ES) št. 1706/98 (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2247/2003 z dne 19. decembra 2003 o pravilih za uporabo v sektorju govejega in telečjega mesa Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) (3), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic.

| (2) | Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. oktobra 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine. |
| --- | --- |

(2)

Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. oktobra 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine.

| (3) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. novembra 2005, v okviru skupne količine 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. novembra 2005, v okviru skupne količine 52 100 t.

| (4) | Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) – |
| --- | --- |

(4)

Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje države članice izdajo 21. oktobra 2005 uvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa, izražene v odkoščenem mesu, s poreklom iz nekaterih afriških, karibskih in pacifiških držav, za naslednje količine in države porekla:

| | Združeno kraljestvo:






  — | 160 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Združeno kraljestvo:

—

160 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 350 t s poreklom iz Namibije; |
| --- | --- |

—

350 t s poreklom iz Namibije;

| | Nemčija:






  — | 350 t s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- | --- |

Nemčija:

—

350 t s poreklom iz Namibije.

Člen 2

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 2247/2003 tekom prvih deset dni meseca novembra 2005 za naslednje količine odkoščenega govejega in telečjega mesa:

| Bocvana: | 12 226 t, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazi: | 3 337 t, |
| Zimbabve: | 9 100 t, |
| Namibija: | 3 605 t. |

Bocvana:

12 226 t,

Kenija:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazi:

3 337 t,

Zimbabve:

9 100 t,

Namibija:

3 605 t.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 302, 31.12.1972, str. 28. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1726/2005

z dne 20. oktobra 2005

o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1670/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), zlasti tretje alinee njenega člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1670/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1670/2005 (2).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1670/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1670/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturirane in izvožene v nespremenjenem stanju, določena z Uredbo (ES) št. 1670/2005, se spremenijo in so navedena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 269, 14.10.2005, str. 8.

2

---

PRILOGA

SPREMENJENI ZNESKI NADOMESTIL ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE OD 21. OKTOBRA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3744 |
| NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3744

NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1727/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 10. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 10. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1138/2005, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 39,694 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 185, 16.7.2005, str. 3.

2

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1728/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 20. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 11,59 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,83 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,98 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,22 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

11,59

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,83

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,98

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,22

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1729/2005

z dne 20. oktobra 2005

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 14. do 20. oktobra 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1730/2005

z dne 20. oktobra 2005

v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2005 z dne 2. septembra 2005 o posebnem intervencijskem ukrepu za žita na Finskem in Švedskem za tržno leto 2005/2006 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države, razen v Bolgarijo, Norveško, Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države, razen v Bolgarijo, Norveško, Romunijo in Švico.

| (2) | Na podlagi kriterijev, določenih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, ni treba določiti najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi kriterijev, določenih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, ni treba določiti najvišjega nadomestila.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru natečaja za nadomestilo za izvoz ovsa, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005, se med ponudbami, predloženimi od 14. do 20. oktobra 2005, ne izbere nobene ponudbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 228, 3.9.2005, str. 5.

3

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1731/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 14. do 20. oktobra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 8,46 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1732/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola št. 4 o bombažu, priloženega k Aktu o pristopu Grčije, nazadnje spremenjenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi – |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001, se določi v višini 22,214 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 148, 1.6.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3.

2

(3)  UL L 210, 3.8.2001, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2002 (UL L 223, 20.8.2002, str. 3).

3

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1733/2005

z dne 20. oktobra 2005

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 0 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

0 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 8,32 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

8,32 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

2

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/35

---

Direktiva Komisije 2005/70/ES

z dne 20. oktobra 2005

o spremembi direktiv Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov nekaterih pesticidov v in na žitih in nekaterih proizvodih živalskega in rastlinskega izvora

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/895/EGS z dne 23. novembra 1976 o določanju najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov v in na sadju in zelenjavi (1), in zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (2), in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/363/EGS z dne 24. julija 1986 o določitvi mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na živilih živalskega izvora (3), in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (4), in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (5), in zlasti člena 4(1)(f) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so bile vključene naslednje obstoječe aktivne snovi: glifosat z Direktivo Komisije 2001/99/ES (6), klorprofam z Direktivo Komisije 2004/20/ES (7) ter bromoksinil in ioksinil z Direktivo Komisije 2004/58/ES (8). |
| --- | --- |

(1)

V Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so bile vključene naslednje obstoječe aktivne snovi: glifosat z Direktivo Komisije 2001/99/ES (6), klorprofam z Direktivo Komisije 2004/20/ES (7) ter bromoksinil in ioksinil z Direktivo Komisije 2004/58/ES (8).

| (2) | V Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so bile vključene naslednje nove aktivne snovi: dimetenamid-P in flurtamon z Direktivo Komisije 2003/84/ES (9), propoksikarbazon in zoksamid z Direktivo Komisije 2003/119/ES (10), flazasulfuron in piraklostrobin z Direktivo Komisije 2004/30/ES (11), kvinoksifen z Direktivo Komisije 2004/60/ES (12), mepanipirim z Direktivo Komisije 2004/62/ES (13). |
| --- | --- |

(2)

V Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so bile vključene naslednje nove aktivne snovi: dimetenamid-P in flurtamon z Direktivo Komisije 2003/84/ES (9), propoksikarbazon in zoksamid z Direktivo Komisije 2003/119/ES (10), flazasulfuron in piraklostrobin z Direktivo Komisije 2004/30/ES (11), kvinoksifen z Direktivo Komisije 2004/60/ES (12), mepanipirim z Direktivo Komisije 2004/62/ES (13).

| (3) | Vključitev zadevnih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je temeljila na oceni predloženih informacij v zvezi s predlagano uporabo. Informacije, povezane z navedeno uporabo, so predložile nekatere države članice v skladu s členom 4(l)(f) Direktive 91/414/EGS. Informacije, ki so na voljo, so bile pregledane in zadostujejo za določitev določenih mejnih vrednosti ostankov (MVO). |
| --- | --- |

(3)

Vključitev zadevnih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je temeljila na oceni predloženih informacij v zvezi s predlagano uporabo. Informacije, povezane z navedeno uporabo, so predložile nekatere države članice v skladu s členom 4(l)(f) Direktive 91/414/EGS. Informacije, ki so na voljo, so bile pregledane in zadostujejo za določitev določenih mejnih vrednosti ostankov (MVO).

| (4) | MVO na ravni Skupnosti in vrednosti, ki jih priporoča Codex Alimentarius, so določene in vrednotene po podobnih postopkih. Za klorprofam in glifosat obstajajo številne MVO iz Codexa. MVO na ravni Skupnosti so že določene v Direktivi 76/895/EGS za klorprofam (Direktiva Sveta 82/528/EGS) (14) in v direktivah 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS za glifosat (Direktiva Sveta 1998/82/ES) (15). Te so bile upoštevane, ko so bile s prilagoditvijo iz te direktive določene zadevne MVO. MVO iz Codexa, ki bodo v bližnji prihodnosti priporočene za opuščanje, niso bile upoštevane. MVO, ki temeljijo na MVO iz Codexa, so bile ocenjene glede na tveganje za potrošnike. Na podlagi sklepov iz toksikoloških študij, ki jih ima Komisija na voljo, tveganje ni bilo ugotovljeno. |
| --- | --- |

(4)

MVO na ravni Skupnosti in vrednosti, ki jih priporoča Codex Alimentarius, so določene in vrednotene po podobnih postopkih. Za klorprofam in glifosat obstajajo številne MVO iz Codexa. MVO na ravni Skupnosti so že določene v Direktivi 76/895/EGS za klorprofam (Direktiva Sveta 82/528/EGS) (14) in v direktivah 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS za glifosat (Direktiva Sveta 1998/82/ES) (15). Te so bile upoštevane, ko so bile s prilagoditvijo iz te direktive določene zadevne MVO. MVO iz Codexa, ki bodo v bližnji prihodnosti priporočene za opuščanje, niso bile upoštevane. MVO, ki temeljijo na MVO iz Codexa, so bile ocenjene glede na tveganje za potrošnike. Na podlagi sklepov iz toksikoloških študij, ki jih ima Komisija na voljo, tveganje ni bilo ugotovljeno.

| (5) | Poročila Komisije o pregledu, ki so bila pripravljena za vključitev zadevnih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so določile sprejemljiv dnevni vnos (SDV) in po potrebi, akutni referenčni odmerek (ARO) za navedene snovi. Izpostavljenost potrošnikov živilskih proizvodov, tretiranih z zadevnimi aktivnimi snovmi, je bila ocenjena v skladu s postopki Skupnosti. Upoštevane so bile tudi smernice, ki jih je izdala Svetovna zdravstvena organizacija (16), in mnenje Znanstvenega odbora za rastline (17) o uporabljeni metodologiji. Ugotavlja se, da predlagane MVO ne bodo povzročile prekoračitve navedenega SDV ali ARO. |
| --- | --- |

(5)

Poročila Komisije o pregledu, ki so bila pripravljena za vključitev zadevnih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so določile sprejemljiv dnevni vnos (SDV) in po potrebi, akutni referenčni odmerek (ARO) za navedene snovi. Izpostavljenost potrošnikov živilskih proizvodov, tretiranih z zadevnimi aktivnimi snovmi, je bila ocenjena v skladu s postopki Skupnosti. Upoštevane so bile tudi smernice, ki jih je izdala Svetovna zdravstvena organizacija (16), in mnenje Znanstvenega odbora za rastline (17) o uporabljeni metodologiji. Ugotavlja se, da predlagane MVO ne bodo povzročile prekoračitve navedenega SDV ali ARO.

| (6) | Za zagotovitev primerne zaščite potrošnika pred izpostavljenostjo ostankom, ki so posledica nedovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev, se določijo začasne MVO za zadevne kombinacije proizvodov/pesticidov na spodnji meji analitskega določanja. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev primerne zaščite potrošnika pred izpostavljenostjo ostankom, ki so posledica nedovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev, se določijo začasne MVO za zadevne kombinacije proizvodov/pesticidov na spodnji meji analitskega določanja.

| (7) | Določitev takih začasnih MVO na ravni Skupnosti državam članicam ne preprečuje, da uvedejo začasne MVO za zadevne snovi v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS in Prilogo VI k Direktivi. Šteje se, da je obdobje štirih let dovolj dolgo za dovolitev nadaljnje uporabe zadevne aktivne snovi. Začasne MVO morajo potem postati dokončne. |
| --- | --- |

(7)

Določitev takih začasnih MVO na ravni Skupnosti državam članicam ne preprečuje, da uvedejo začasne MVO za zadevne snovi v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS in Prilogo VI k Direktivi. Šteje se, da je obdobje štirih let dovolj dolgo za dovolitev nadaljnje uporabe zadevne aktivne snovi. Začasne MVO morajo potem postati dokončne.

| (8) | Zato je treba dodati ali nadomestiti vse MVO, ki izhajajo iz uporabe teh fitofarmacevtskih sredstev, v priloge k direktivam 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS zaradi pravilnega nadzora in kontrole prepovedi njihove uporabe in zaradi zaščite potrošnika. Če so bile MVO že določene v prilogah k navedenim direktivam, jih je primerno spremeniti. Če MVO do zdaj niso bile določene, je primerno, da se prvič določijo. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba dodati ali nadomestiti vse MVO, ki izhajajo iz uporabe teh fitofarmacevtskih sredstev, v priloge k direktivam 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS zaradi pravilnega nadzora in kontrole prepovedi njihove uporabe in zaradi zaščite potrošnika. Če so bile MVO že določene v prilogah k navedenim direktivam, jih je primerno spremeniti. Če MVO do zdaj niso bile določene, je primerno, da se prvič določijo.

| (9) | Glifosat se uporablja v obliki estra ali soli. V primeru soli glifosat trimesium je ostanek trimetilsulfonijevega kationa tudi toksikološko pomemben. Zato je treba določiti tudi MVO za navedeni kation. |
| --- | --- |

(9)

Glifosat se uporablja v obliki estra ali soli. V primeru soli glifosat trimesium je ostanek trimetilsulfonijevega kationa tudi toksikološko pomemben. Zato je treba določiti tudi MVO za navedeni kation.

| (10) | Določbe Direktive 76/895/EGS, s katerimi so bile določene MVO ostankov za klorprofam, je treba posledično črtati. |
| --- | --- |

(10)

Določbe Direktive 76/895/EGS, s katerimi so bile določene MVO ostankov za klorprofam, je treba posledično črtati.

| (11) | Direktive 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Direktive 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Prilogi II k Direktivi 76/895/EGS se črta vrstica za klorprofam.

Člen 2

Direktiva 86/362/EGS se spremeni:

| 1. | V delu A Priloge II se dodajo vrstice za bromoksinil, klorprofam, dimetenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioksinil, mepanipirim, propoksikarbazon, piraklostrobin, kvinoksifen, trimetilsulfonium kation in zoksamid, kot je določeno v Prilogi I k tej direktivi. |
| --- | --- |

1.

V delu A Priloge II se dodajo vrstice za bromoksinil, klorprofam, dimetenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioksinil, mepanipirim, propoksikarbazon, piraklostrobin, kvinoksifen, trimetilsulfonium kation in zoksamid, kot je določeno v Prilogi I k tej direktivi.

| 2. | V delu A Priloge II se vrstica za glifosat nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

V delu A Priloge II se vrstica za glifosat nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej direktivi.

Člen 3

Direktiva 86/363/EGS se spremeni:

| 1. | V delu A Priloge II se dodajo vrstice za bromoksinil, klorprofam, ioksinil, piraklostrobin, kvinoksifen in trimetilsulfonium kation, kot je določeno v Prilogi III k tej direktivi. |
| --- | --- |

1.

V delu A Priloge II se dodajo vrstice za bromoksinil, klorprofam, ioksinil, piraklostrobin, kvinoksifen in trimetilsulfonium kation, kot je določeno v Prilogi III k tej direktivi.

| 2. | V delu B Priloge II se vrstica za glifosat nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

V delu B Priloge II se vrstica za glifosat nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej direktivi.

Člen 4

Direktiva 90/642/EGS se spremeni:

| 1. | V Prilogi II se dodajo vrstice za bromoksinil, klorprofam, dimetenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioksinil, mepanipirim, propoksikarbazon, piraklostrobin, kvinoksifen, trimetilsulfonium kation in zoksamid, kot je določeno v Prilogi V k tej direktivi. |
| --- | --- |

1.

V Prilogi II se dodajo vrstice za bromoksinil, klorprofam, dimetenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioksinil, mepanipirim, propoksikarbazon, piraklostrobin, kvinoksifen, trimetilsulfonium kation in zoksamid, kot je določeno v Prilogi V k tej direktivi.

| 2. | V Prilogi II se vrstica za glifosat nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

V Prilogi II se vrstica za glifosat nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej direktivi.

Člen 5

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 21. aprila 2006. Komisiji nemudoma predložijo besedilo navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise uporabljajo od 21. aprila 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 340, 9.12.1976, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/118/ES (UL L 327, 16.12.2003, str. 25).

1

(2)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/48/ES (UL L 219, 24.8.2005, str. 29).

2

(3)  UL L 221, 7.8.1986, str. 43. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/48/ES.

3

(4)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/48/ES.

4

(5)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/34/ES (UL L 125, 18.5.2005, str. 5).

5

(6)  UL L 304, 21.11.2001, str. 14.

6

(7)  UL L 70, 9.3.2004, str. 32.

7

(8)  UL L 120, 24.4.2004, str. 26.

8

(9)  UL L 247, 30.9.2003, str. 20. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/64/ES (UL L 125, 28.4.2004, str. 42).

9

(10)  UL L 325, 12.12.2003, str. 41.

10

(11)  UL L 77, 13.3.2004, str. 50.

11

(12)  UL L 120, 24.4.2004, str. 39. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/97/ES (UL L 301, 28.9.2004, str. 53).

12

(13)  UL L 125, 28.4.2004, str. 38.

13

(14)  UL L 234, 9.8.1982, str. 1.

14

(15)  UL L 290, 29.10.1998, str. 25.

15

(16)  Smernice za napoved vnosa ostankov pesticidov s hrano (revidirane), ki jih je pripravil GEMS/Program za hrano v sodelovanju z Odborom Codex za ostanke pesticidov, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija leta 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

16

(17)  Mnenje Znanstvenega odbora za rastline glede vprašanj v zvezi s spremembami Prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS (Mnenje je podal Znanstveni odbor za rastline 14. julija 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

17

---

PRILOGA I

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil | 0,10 (2) Koruza
  0,05 (1)
   (2) Druga žita |
| Klorprofam (klorprofam in 3-kloroanilin, izražena kot klorprofam) | 0,02 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Dimetenamid-P, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov) | 0,01 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Flazasulfuron | 0,02 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Flutarmon | 0,02 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil | 0,05 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Mepanipirim in njegov metabolit (2-anilino-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidin), izražen kot mepanipirim | 0,01 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Propoksikarbazon, njegove soli 2-hidroksipropoksi-propoksikarbazon izražene kot propoksikarbazon | 0,02 (1)
   (2)

  ŽITA |
| Piraklostrobin | 0,1 (2) Pšenica
  0,3 (2) Ječmen
  0,1 (2) Rž
  0,3 (2) Oves
  0,1 (2) Tritikala
  0,02 (1)
   (2) Druga žita |
| Kvinoksifen | 0,02 (1)
   (2) Pšenica
  0,2 (2) Ječmen
  0,02 (1)
   (2) Rž
  0,2 (2) Oves
  0,02 (1)
   (2) Tritikala
  0,02 (1)
   (2) Druga žita |
| Trimetilsulfonijev kation, kot posledica uporabe glifosata | 5 (2) Pšenica
  10 (2) Ječmen
  5 (2) Rž
  10 (2) Oves
  5 (2) Tritikala
  0,05 (1)
   (2) Druga žita |
| Zoksamid | 0,02 (1)
   (2)

  ŽITA |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg (ppm)

Bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil

0,10 (2) Koruza

0,05 (1)
   (2) Druga žita

Klorprofam (klorprofam in 3-kloroanilin, izražena kot klorprofam)

0,02 (1)
   (2)

ŽITA

Dimetenamid-P, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov)

0,01 (1)
   (2)

ŽITA

Flazasulfuron

0,02 (1)
   (2)

ŽITA

Flutarmon

0,02 (1)
   (2)

ŽITA

Ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil

0,05 (1)
   (2)

ŽITA

Mepanipirim in njegov metabolit (2-anilino-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidin), izražen kot mepanipirim

0,01 (1)
   (2)

ŽITA

Propoksikarbazon, njegove soli 2-hidroksipropoksi-propoksikarbazon izražene kot propoksikarbazon

0,02 (1)
   (2)

ŽITA

Piraklostrobin

0,1 (2) Pšenica

0,3 (2) Ječmen

0,1 (2) Rž

0,3 (2) Oves

0,1 (2) Tritikala

0,02 (1)
   (2) Druga žita

Kvinoksifen

0,02 (1)
   (2) Pšenica

0,2 (2) Ječmen

0,02 (1)
   (2) Rž

0,2 (2) Oves

0,02 (1)
   (2) Tritikala

0,02 (1)
   (2) Druga žita

Trimetilsulfonijev kation, kot posledica uporabe glifosata

5 (2) Pšenica

10 (2) Ječmen

5 (2) Rž

10 (2) Oves

5 (2) Tritikala

0,05 (1)
   (2) Druga žita

Zoksamid

0,02 (1)
   (2)

ŽITA

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ne spremeni, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009.

---

PRILOGA II

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Glifosat | 10 (2) Pšenica
  20 (2) Ječmen
  1 (2) Koruza
  10 (2) Rž
  20 (2) Oves
  20 (2) Sirka
  10 (2) Tritikala
  0,1 (1)
   (2) Druga žita |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg (ppm)

Glifosat

10 (2) Pšenica

20 (2) Ječmen

1 (2) Koruza

10 (2) Rž

20 (2) Oves

20 (2) Sirka

10 (2) Tritikala

0,1 (1)
   (2) Druga žita

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če ne bo spremenjena, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009.

---

PRILOGA III

| Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) |
| --- |
| Ostanki pesticidov | mesa, vključno z maščobo, mesnimi pripravki, drobovjem in živalskimi maščobami, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 | mleka in mlečnih izdelkov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0401, 0402, 0405 00 in 0406 | svežih jajc brez lupin, ptičjih jajc in rumenjakov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0407 00 in 0408 |
| Bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil | mesa 0,05 (2), drobovja 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Klorprofam in 4’-hidroksiklorprofam-O-sulfonska kislina (4-HSA), izražena kot klorprofam | mesa 0,05 (1)
   (2), jeter 0,05 (1)
   (2), ledvic 0,2 (2) | 0,2 (2) | — |
| Ioksinil, vkjučno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil | mesa 0,05 (2), drobovja 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Piraklostrobin | 0,05 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) |
| Kvinoksifen | 0,2 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (1)
   (2) |
| Trimetilsulfonium kation, kot posledica uporabe glifosata | 0,2 (2) govejih ledvic
  0,5 (2) govejih jeter
  0,2 (2) govejega mesa
  0,1 (2) perutninskih ledvic
  0,05 (1)
   (2) drugo | 0,1 (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Mejne vrednosti v mg/kg (ppm)

Ostanki pesticidov

mesa, vključno z maščobo, mesnimi pripravki, drobovjem in živalskimi maščobami, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602

mleka in mlečnih izdelkov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0401, 0402, 0405 00 in 0406

svežih jajc brez lupin, ptičjih jajc in rumenjakov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0407 00 in 0408

Bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil

mesa 0,05 (2), drobovja 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Klorprofam in 4’-hidroksiklorprofam-O-sulfonska kislina (4-HSA), izražena kot klorprofam

mesa 0,05 (1)
   (2), jeter 0,05 (1)
   (2), ledvic 0,2 (2)

0,2 (2)

—

Ioksinil, vkjučno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil

mesa 0,05 (2), drobovja 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Piraklostrobin

0,05 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

Kvinoksifen

0,2 (2)

0,05 (2)

0,02 (1)
   (2)

Trimetilsulfonium kation, kot posledica uporabe glifosata

0,2 (2) govejih ledvic

0,5 (2) govejih jeter

0,2 (2) govejega mesa

0,1 (2) perutninskih ledvic

0,05 (1)
   (2) drugo

0,1 (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če ne bo spremenjena, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009.

---

PRILOGA IV

| Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) |
| --- |
| Ostanki pesticidov | mesa, vključno z maščobo, mesnimi pripravki, drobovjem in živalskimi maščobami, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 | mleka in mlečnih izdelkov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0401, 0402, 0405 00 in 0406 | svežih jajc brez lupin, ptičjih jajc in rumenjakov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0407 00 in 0408 |
| Glifosat | 2 (2) govejih ledvic
  0,2 (2) govejih jeter
  0,5 (2) prašičjih ledvic
  0,1 (2) perutninskih ledvic
  0,05 (1)
   (2) drugo | 0,01 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Mejne vrednosti v mg/kg (ppm)

Ostanki pesticidov

mesa, vključno z maščobo, mesnimi pripravki, drobovjem in živalskimi maščobami, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602

mleka in mlečnih izdelkov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0401, 0402, 0405 00 in 0406

svežih jajc brez lupin, ptičjih jajc in rumenjakov, kakor je našteto v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0407 00 in 0408

Glifosat

2 (2) govejih ledvic

0,2 (2) govejih jeter

0,5 (2) prašičjih ledvic

0,1 (2) perutninskih ledvic

0,05 (1)
   (2) drugo

0,01 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če ne bo spremenjena, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009.

---

PRILOGA V

| Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MVO | Bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil | Klorprofam (klorprofam in 3-kloroanilin, izražena kot klorprofam) (2) | Dimetenamid-P, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov) | Flazasulfuron | Flurtamon | Ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil | Mepanipirim in njegov metabolit (2-anilino-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidin izražen kot mepanipirim | Propoksikarbazon, njegove soli in 2-hidroksipropoksi-propoksikarbazon, ki se štejejo kot propoksikarbazon | Piraklostrobin | Kvinoksifen | Trimetilsulfonium kation, kot posledica uporabe glifosata | Zoksamid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sadje, sveže, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreščki |

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MVO

Bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil

Klorprofam (klorprofam in 3-kloroanilin, izražena kot klorprofam) (2)

Dimetenamid-P, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov)

Flazasulfuron

Flurtamon

Ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil

Mepanipirim in njegov metabolit (2-anilino-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidin izražen kot mepanipirim

Propoksikarbazon, njegove soli in 2-hidroksipropoksi-propoksikarbazon, ki se štejejo kot propoksikarbazon

Piraklostrobin

Kvinoksifen

Trimetilsulfonium kation, kot posledica uporabe glifosata

Zoksamid

1.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (i) | AGRUMI |
| --- | --- |

(i)

AGRUMI

0,02 (3)

0,01 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in drugimi križanci)

0,05 (1)
   (3)

Pomaranče

0,5 (3)

Pomeli

Drugo

0,05 (1)
   (3)

| (ii) | OREHI, LUPINARJI (olupljeni ali neolupljeni) |
| --- | --- |

(ii)

OREHI, LUPINARJI (olupljeni ali neolupljeni)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandlji

Brazilski orehi

Lešniki anakardija

Kostanj

Kokosov oreh

Lešniki

Makadamija

Pekanov oreh

Pinjole

Pistacije

1 (3)

Navadni orehi

Drugo

0,02 (1)
   (3)

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

PEČKATO SADJE

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Jabolka

Hruške

Kutine

Drugo

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

KOŠČIČASTO SADJE

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Marelice

Češnje

0,2 (3)

0,3 (3)

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi križanci)

Slive

Drugo

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (v) | JAGODIČEVJE IN GROZDJE |
| --- | --- |

(v)

JAGODIČEVJE IN GROZDJE

0,05 (1)
   (3)

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

0,02 (3)

3 (3)

1 (3)

5 (3)

Namizno grozdje

0,02 (1)
   (3)

Vinsko grozdje

2 (3)

| (b) | Jagode (razen divjih) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (razen divjih)

0,01 (1)
   (3)

2 (3)

0,5 (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

| (c) | Sadeži grmovnic (razen divjih) |
| --- | --- |

(c)

Sadeži grmovnic (razen divjih)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Robidnice

Ostrožnice

Loganove robide

Maline

Drugo

| (d) | Druge jagode in jagodičevje (razen divjih) |
| --- | --- |

(d)

Druge jagode in jagodičevje (razen divjih)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

Borovnice

Brusnice

Ribez (rdeči, črni in beli)

Kosmulje

Drugo

| (e) | Divje jagode in jagodičevje |
| --- | --- |

(e)

Divje jagode in jagodičevje

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (vi) | RAZNO |
| --- | --- |

(vi)

RAZNO

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokado

Banane

Dateljni

Fige

Kivi

Kumkvat

Liči

Mango

0,05 (3)

Olive

0,02 (3)

Olive (namizne)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Olive (za olje)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 (3)

—

Pasijonka

Ananas

Papaja

0,05 (3)

Drugo

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 2. | Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali suha |
| --- | --- |

2.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (i) | KORENINASTA IN GOMOLJASTA ZELENJAVA |
| --- | --- |

(i)

KORENINASTA IN GOMOLJASTA ZELENJAVA

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Pesa

Korenje

0,2 (3)

Gomoljna zelena

Hren

Topinambur

Pastinak

0,2 (3)

Peteršiljev koren

Redkev

Črni koren

Sladki krompir

Koleraba

Repa

Jam

Drugo

0,05 (1)
   (3)

| (ii) | ČEBULASTA ZELENJAVA |
| --- | --- |

(ii)

ČEBULASTA ZELENJAVA

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Česen

0,2 (3)

Čebula

0,2 (3)

0,2 (3)

Šalotka

0,2 (3)

Spomladanska čebula

Drugo

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (iii) | PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

PLODOVKE

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| (a) | Razhudniki |
| --- | --- |

(a)

Razhudniki

0,02 (1)
   (3)

Paradižnik

1 (3)

0,5 (3)

Paprika

Jajčevec

Drugo

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (b) | Bučevke – z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučevke – z užitno lupino

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Kumare

Kumarice za vlaganje

Bučke

Drugo

| (c) | Bučevke – z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučevke – z neužitno lupino

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

0,02 (1)
   (3)

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (iv) | KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

KAPUSNICE

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

Brokoli

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt

Glavnato zelje

Drugo

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

Kitajsko zelje

Kodrolistni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

2 (3)

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

0,02 (1)
   (3)

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

0,02 (1)
   (3)

| (d) | Radič witloof |
| --- | --- |

(d)

Radič witloof

0,02 (1)
   (3)

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

0,02 (1)
   (3)

Prava krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | ZELENJAVA – STROČNICE (presne) |
| --- | --- |

(vi)

ZELENJAVA – STROČNICE (presne)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Fižol (s stroki)

Fižol (brez strokov)

Grah (s stroki)

Grah (brez strokov)

Drugo

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

STEBELNA ZELENJAVA (presna)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Beluši

Kardij

Zelena

Koromač

Okrogle artičoke

Por

Rabarbara

Drugo

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

GOBE

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

0,05 (1)
   (3)

| (b) | Divje gobe |
| --- | --- |

(b)

Divje gobe

20 (3)

| 3. | Zrna stročnic |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Fižol

Leča

Grah

Drugo

| 4. | Oljnice |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Laneno seme

Zemeljski oreščki ali arašidi

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

Seme oljne repice

Soja

10 (3)

Gorčično seme

Bombažno seme

Drugo

0,05 (1)
   (3)

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)
   (3)

10 (2)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Rani krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (lističi in stebelca – sušeni, fermentirani ali drugače – iz lističev Camellie sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,5 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(2)  Opredelitev ostankov v krompirju velja le za klorprofam.

(3)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če ne bo spremenjena, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009.

---

PRILOGA VI

Sadje in zelenjava

| Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MVO | Glifosat |
| --- | --- |
| 1.   Sadje, sveže, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreščki |
| (i) | AGRUMI |

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MVO

Glifosat

Sadje, sveže, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreščki

(i)

AGRUMI

Grenivke

0,1 (2)

Limone

0,1 (2)

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in drugimi križanci)

0,1 (2)

Pomaranče

0,5 (2)

Pomeli

Drugo

0,1 (1)
   (2)

| (ii) | OREHI, LUPINARJI (olupljeni ali neolupljeni) |
| --- | --- |

(ii)

OREHI, LUPINARJI (olupljeni ali neolupljeni)

0,1 (1)
   (2)

Mandlji

Brazilski orehi

Lešniki anakardija

Kostanj

Kokosov oreh

Lešniki

Makadamija

Pekanov oreh

Pinjole

Pistacije

Navadni orehi

Drugo

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

PEČKATO SADJE

0,1 (1)
   (2)

Jabolka

Hruške

Kutine

Drugo

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

KOŠČIČASTO SADJE

0,1 (1)
   (2)

Marelice

Češnje

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi križanci)

Slive

Drugo

| (v) | JAGODIČEVJE IN GROZDJE |
| --- | --- |

(v)

JAGODIČEVJE IN GROZDJE

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

0,5 (2)

Namizno grozdje

Vinsko grozdje

| (b) | Jagode (razen divjih) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (razen divjih)

0,1 (1)
   (2)

| (c) | Sadeži grmovnic (razen divjih) |
| --- | --- |

(c)

Sadeži grmovnic (razen divjih)

0,1 (1)
   (2)

Robidnice

Ostrožnice

Loganove robide

Maline

Drugo

| (d) | Druge jagode in jagodičevje (razen divjih) |
| --- | --- |

(d)

Druge jagode in jagodičevje (razen divjih)

0,1 (1)
   (2)

Borovnice

Brusnice

Ribez (rdeči, črni in beli)

Kosmulje

Drugo

| (e) | Divje jagode in jagodičevje |
| --- | --- |

(e)

Divje jagode in jagodičevje

0,1 (1)
   (2)

| (vi) | RAZNO |
| --- | --- |

(vi)

RAZNO

Avokado

Banane

Dateljni

Fige

Kivi

Kumkvat

Liči

Mango

Olive

Olive (namizne)

Olive (za olje)

1 (2)

Pasijonka

Ananas

Papaja

Drugo

0,05 (1)
   (2)

Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali suha

| (i) | KORENINASTA IN GOMOLJASTA ZELENJAVA |
| --- | --- |

(i)

KORENINASTA IN GOMOLJASTA ZELENJAVA

0,1 (1)
   (2)

Pesa

Korenje

Gomoljna zelena

Hren

Topinambur

Pastinak

Peteršiljev koren

Redkev

Črni koren

Sladki krompir

Koleraba

Repa

Jam

Drugo

| (ii) | ČEBULASTA ZELENJAVA |
| --- | --- |

(ii)

ČEBULASTA ZELENJAVA

0,1 (1)
   (2)

Česen

Čebula

Šalotka

Spomladanska čebula

Drugo

| (iii) | PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

PLODOVKE

0,1 (1)
   (2)

| (a) | Razhudniki |
| --- | --- |

(a)

Razhudniki

Paradižnik

Paprika

Jajčevec

Drugo

| (b) | Bučevke – z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučevke – z užitno lupino

Kumare

Kumarice za vlaganje

Bučke

Drugo

| (c) | Bučevke – z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučevke – z neužitno lupino

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

| (iv) | KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

KAPUSNICE

0,1 (1)
   (2)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

Brokoli

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt

Glavnato zelje

Drugo

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

Kitajsko zelje

Kodrolistni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA

0,1 (1)
   (2)

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

| (d) | Radič witloof |
| --- | --- |

(d)

Radič witloof

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

Prava krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | ZELENJAVA – STROČNICE (presne) |
| --- | --- |

(vi)

ZELENJAVA – STROČNICE (presne)

0,1 (1)
   (2)

Fižol (s stroki)

Fižol (brez strokov)

Grah (s stroki)

Grah (brez strokov)

Drugo

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

STEBELNA ZELENJAVA (presna)

0,1 (1)
   (2)

Beluši

Kardij

Zelena

Koromač

Okrogle artičoke

Por

Rabarbara

Drugo

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

GOBE

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

0,1 (1)
   (2)

| (b) | Divje gobe |
| --- | --- |

(b)

Divje gobe

50 (2)

Zrna stročnic

Fižol

2 (2)

Leča

Grah

10 (2)

Drugo

0,1 (1)
   (2)

Oljnice

Laneno seme

10 (2)

Zemeljski oreščki ali arašidi

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

20 (2)

Seme oljne repice

10 (2)

Soja

20 (2)

Gorčično seme

10 (2)

Bombažno seme

10 (2)

Drugo

0,1 (1)
   (2)

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,5 (2)

Rani krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (lističi in stebelca – sušeni, fermentirani ali drugače – iz lističev Camellie sinensis) |
| --- | --- |

6.

2 (2)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (2)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če ne bo spremenjena, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/54

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 18. maja 2005

o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve

(Besedilo velja za EGP)

(2005/737/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je aprila 2004 sprejela Sporočilo o upravljanju avtorske in sorodnih pravic na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je aprila 2004 sprejela Sporočilo o upravljanju avtorske in sorodnih pravic na notranjem trgu.

| (2) | Evropski parlament je v svojem poročilu z dne 15. januarja 2004 (1) navedel, da bi morali imetniki pravic imeti možnost uveljaviti zaščito avtorske in sorodnih pravic, kadar koli so takšne pravice vzpostavljene, neodvisno od nacionalnih meja in načinov uporabe, in sicer v vsem obdobju njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je v svojem poročilu z dne 15. januarja 2004 (1) navedel, da bi morali imetniki pravic imeti možnost uveljaviti zaščito avtorske in sorodnih pravic, kadar koli so takšne pravice vzpostavljene, neodvisno od nacionalnih meja in načinov uporabe, in sicer v vsem obdobju njihove veljavnosti.

| (3) | Evropski parlament je nadalje poudaril, da mora kakršna koli dejavnost Skupnosti glede kolektivnega čezmejnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic okrepiti zaupanje umetnikov, vključno s pisatelji in glasbeniki, da bodo finančno nagrajeni za vseevropsko izkoriščanje svojega ustvarjalnega dela (2). |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je nadalje poudaril, da mora kakršna koli dejavnost Skupnosti glede kolektivnega čezmejnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic okrepiti zaupanje umetnikov, vključno s pisatelji in glasbeniki, da bodo finančno nagrajeni za vseevropsko izkoriščanje svojega ustvarjalnega dela (2).

| (4) | Nove tehnologije so prinesle novo generacijo komercialnih uporabnikov, ki glasbena dela in druge vsebine spletno uporabljajo. Zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev zahteva upravljanje avtorske in sorodnih pravic. |
| --- | --- |

(4)

Nove tehnologije so prinesle novo generacijo komercialnih uporabnikov, ki glasbena dela in druge vsebine spletno uporabljajo. Zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev zahteva upravljanje avtorske in sorodnih pravic.

| (5) | Ena kategorija navedenih pravic je izključna pravica razmnoževanja, ki zajema vse posnetke, ki nastanejo v procesu spletnega razširjanja glasbenih del. Druge kategorije pravic so pravica do javne priobčitve glasbenih del, pravica do primernega nadomestila za javno priobčitev drugih vsebin in izključna pravica do dajanja na voljo glasbenih del ali drugih vsebin. |
| --- | --- |

(5)

Ena kategorija navedenih pravic je izključna pravica razmnoževanja, ki zajema vse posnetke, ki nastanejo v procesu spletnega razširjanja glasbenih del. Druge kategorije pravic so pravica do javne priobčitve glasbenih del, pravica do primernega nadomestila za javno priobčitev drugih vsebin in izključna pravica do dajanja na voljo glasbenih del ali drugih vsebin.

| (6) | V skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29/ES z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (3) in z Direktivo Sveta 92/100/EGS z dne 19. novembra 1992 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski, na področju intelektualne lastnine (4) se za vsako pravico pri spletnem izkoriščanju glasbenih del zahteva dovoljenje. Te pravice lahko upravljajo kolektivni upravljavci pravic, ki kot agenti zagotovijo določene upravljavske storitve imetnikom pravice, ali imetniki pravic sami. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29/ES z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (3) in z Direktivo Sveta 92/100/EGS z dne 19. novembra 1992 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski, na področju intelektualne lastnine (4) se za vsako pravico pri spletnem izkoriščanju glasbenih del zahteva dovoljenje. Te pravice lahko upravljajo kolektivni upravljavci pravic, ki kot agenti zagotovijo določene upravljavske storitve imetnikom pravice, ali imetniki pravic sami.

| (7) | Izdajanje dovoljenj za spletne pravice je pogosto omejeno na ozemlje in komercialni uporabniki se v posamezni državi članici pogajajo s posameznim tamkajšnjim kolektivnim upravljavcem pravic za vsako posamezno pravico, ki je zajeto v spletno izkoriščanje. |
| --- | --- |

(7)

Izdajanje dovoljenj za spletne pravice je pogosto omejeno na ozemlje in komercialni uporabniki se v posamezni državi članici pogajajo s posameznim tamkajšnjim kolektivnim upravljavcem pravic za vsako posamezno pravico, ki je zajeto v spletno izkoriščanje.

| (8) | Vendar v času spletnega izkoriščanja glasbenih del komercialni uporabniki potrebujejo politiko izdajanja dovoljenj, ki ustreza splošni razširjenosti spletnega okolja in ki se uporablja za več ozemelj. Zato je primerno zagotoviti izdajanje dovoljenj za več ozemelj, da bi se povečala pravna varnost za komercialne uporabnike v zvezi z njihovo dejavnostjo in pospešil razvoj zakonitih spletnih storitev ter posledično povečal priliv dohodkov imetnikov pravic. |
| --- | --- |

(8)

Vendar v času spletnega izkoriščanja glasbenih del komercialni uporabniki potrebujejo politiko izdajanja dovoljenj, ki ustreza splošni razširjenosti spletnega okolja in ki se uporablja za več ozemelj. Zato je primerno zagotoviti izdajanje dovoljenj za več ozemelj, da bi se povečala pravna varnost za komercialne uporabnike v zvezi z njihovo dejavnostjo in pospešil razvoj zakonitih spletnih storitev ter posledično povečal priliv dohodkov imetnikov pravic.

| (9) | Svoboda zagotavljanja kolektivnega upravljanja storitev, ki sega čez nacionalne meje, zahteva, da lahko imetniki pravic svobodno izbirajo kolektivnega upravljavca pravic za upravljanje pravic, potrebnih za zakonito nudenje spletnih glasbenih storitev v Skupnosti. Zadevna pravica vključuje možnost, da se vse ali del spletnih pravic zaupa drugemu kolektivnemu upravljavcu pravic ali se jih nanj prenese ne glede na državo članico stalnega prebivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic. |
| --- | --- |

(9)

Svoboda zagotavljanja kolektivnega upravljanja storitev, ki sega čez nacionalne meje, zahteva, da lahko imetniki pravic svobodno izbirajo kolektivnega upravljavca pravic za upravljanje pravic, potrebnih za zakonito nudenje spletnih glasbenih storitev v Skupnosti. Zadevna pravica vključuje možnost, da se vse ali del spletnih pravic zaupa drugemu kolektivnemu upravljavcu pravic ali se jih nanj prenese ne glede na državo članico stalnega prebivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic.

| (10) | Podpiranje učinkovitih struktur za čezmejno upravljanje pravic mora prav tako zagotoviti, da kolektivni upravljavci pravic dosežejo višjo stopnjo racionalizacije in preglednosti v zvezi z upoštevanjem pravil konkurence zlasti glede na zahteve, ki izhajajo iz digitalnega okolja. |
| --- | --- |

(10)

Podpiranje učinkovitih struktur za čezmejno upravljanje pravic mora prav tako zagotoviti, da kolektivni upravljavci pravic dosežejo višjo stopnjo racionalizacije in preglednosti v zvezi z upoštevanjem pravil konkurence zlasti glede na zahteve, ki izhajajo iz digitalnega okolja.

| (11) | Odnos med imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic mora, bodisi da temelji na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, vsebovati minimalno zaščito za imetnike pravic glede vseh kategorij pravic, ki so potrebne za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev. Upravljavci pravic ne smejo različno obravnavati imetnikov pravic na podlagi države članice stalnega prebivališča ali državljanstva. |
| --- | --- |

(11)

Odnos med imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic mora, bodisi da temelji na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, vsebovati minimalno zaščito za imetnike pravic glede vseh kategorij pravic, ki so potrebne za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev. Upravljavci pravic ne smejo različno obravnavati imetnikov pravic na podlagi države članice stalnega prebivališča ali državljanstva.

| (12) | Tantieme, pobrane v imenu imetnikov pravic, morajo biti razdeljene pravično in brez razlikovanja na podlagi stalnega prebivališča, državljanstva ali kategorije imetnika pravic. Zlasti pa morajo biti kar najbolj uspešno in učinkovito razdeljene tantieme, pobrane v imenu imetnikov pravic v državah članicah, ki niso tisti, v katerih imajo imetniki pravic stalno prebivališče ali so njihovi državljani. |
| --- | --- |

(12)

Tantieme, pobrane v imenu imetnikov pravic, morajo biti razdeljene pravično in brez razlikovanja na podlagi stalnega prebivališča, državljanstva ali kategorije imetnika pravic. Zlasti pa morajo biti kar najbolj uspešno in učinkovito razdeljene tantieme, pobrane v imenu imetnikov pravic v državah članicah, ki niso tisti, v katerih imajo imetniki pravic stalno prebivališče ali so njihovi državljani.

| (13) | Dodatna priporočila glede odgovornosti, zastopanosti imetnikov pravic v organih odločanja kolektivnih upravljavcev pravic in glede reševanja sporov bi morala zagotoviti, da kolektivni upravljavci pravic dosežejo višjo stopnjo racionalizacije in preglednosti in da imetniki pravic in komercialni uporabniki lahko izbirajo na podlagi prejetih informacij. V družbi kolektivnega upravljanja pravic pri obravnavi ne sme delati razlik na podlagi kategorije članstva: vsi imetniki pravic, ne glede na to, ali so avtorji, skladatelji, založniki, producenti, izvajalci ali drugi, morajo biti enako obravnavani. |
| --- | --- |

(13)

Dodatna priporočila glede odgovornosti, zastopanosti imetnikov pravic v organih odločanja kolektivnih upravljavcev pravic in glede reševanja sporov bi morala zagotoviti, da kolektivni upravljavci pravic dosežejo višjo stopnjo racionalizacije in preglednosti in da imetniki pravic in komercialni uporabniki lahko izbirajo na podlagi prejetih informacij. V družbi kolektivnega upravljanja pravic pri obravnavi ne sme delati razlik na podlagi kategorije članstva: vsi imetniki pravic, ne glede na to, ali so avtorji, skladatelji, založniki, producenti, izvajalci ali drugi, morajo biti enako obravnavani.

| (14) | Primerno je redno ocenjevati razvoj spletnega glasbenega trga – |
| --- | --- |

(14)

Primerno je redno ocenjevati razvoj spletnega glasbenega trga –

PRIPOROČA:

Opredelitve

| 1. | Za namene tega priporočila se uporabljajo naslednje opredelitve:






  (a) | „upravljanje avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev na ravni Skupnosti“ pomeni zagotavljanje naslednjih storitev: dodelitve dovoljenj komercialnim uporabnikom, revizije in spremljanja pravic, krepitve avtorske in sorodnih pravic, pobiranja tantiem in razdelitve tantiem imetnikom pravic; |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene tega priporočila se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a)

„upravljanje avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev na ravni Skupnosti“ pomeni zagotavljanje naslednjih storitev: dodelitve dovoljenj komercialnim uporabnikom, revizije in spremljanja pravic, krepitve avtorske in sorodnih pravic, pobiranja tantiem in razdelitve tantiem imetnikom pravic;

| (b) | „glasbena dela“ pomeni katero koli glasbeno delo ali drugo zaščiteno vsebino; |
| --- | --- |

(b)

„glasbena dela“ pomeni katero koli glasbeno delo ali drugo zaščiteno vsebino;

| (c) | „repertoar“ pomeni katalog glasbenih del, ki ga upravlja kolektivni upravljavec pravic; |
| --- | --- |

(c)

„repertoar“ pomeni katalog glasbenih del, ki ga upravlja kolektivni upravljavec pravic;

| (d) | „dovoljenje za več ozemelj“ pomeni dovoljenje, ki zajema ozemlje več kot ene države članice; |
| --- | --- |

(d)

„dovoljenje za več ozemelj“ pomeni dovoljenje, ki zajema ozemlje več kot ene države članice;

| (e) | „kolektivni upravljavec pravic“ pomeni katero koli osebo, ki zagotavlja storitve, določene v točki (a), za več imetnikov pravic; |
| --- | --- |

(e)

„kolektivni upravljavec pravic“ pomeni katero koli osebo, ki zagotavlja storitve, določene v točki (a), za več imetnikov pravic;

| (f) | „spletne pravice“ pomeni katero koli od naslednjih pravic:






  (i) | izključno pravico razmnoževanja, ki zajema vse posnetke, določeno v skladu z Direktivo 2001/29/ES v obliki nesnovnih kopij, nastalih v procesu spletnega razširjanja glasbenih del; |
| --- | --- | --- |

(f)

„spletne pravice“ pomeni katero koli od naslednjih pravic:

(i)

izključno pravico razmnoževanja, ki zajema vse posnetke, določeno v skladu z Direktivo 2001/29/ES v obliki nesnovnih kopij, nastalih v procesu spletnega razširjanja glasbenih del;

| (ii) | pravico do javne priobčitve glasbenih del, in sicer v obliki pravice, da v skladu z Direktivo 2001/29/ES dovolijo ali prepovedo razmnoževanje, ali v obliki pravice do primernega nadomestila v skladu z Direktivo 92/100/EGS, ki zajema izključno oddajanje v omrežju („webcasting“), internetni radio in sočasno javno oddajanje („simulcasting“) ali t. i. near-on-demand services, ki se sprejemajo bodisi po osebnem računalniku bodisi po prenosnem telefonu; |
| --- | --- |

(ii)

pravico do javne priobčitve glasbenih del, in sicer v obliki pravice, da v skladu z Direktivo 2001/29/ES dovolijo ali prepovedo razmnoževanje, ali v obliki pravice do primernega nadomestila v skladu z Direktivo 92/100/EGS, ki zajema izključno oddajanje v omrežju („webcasting“), internetni radio in sočasno javno oddajanje („simulcasting“) ali t. i. near-on-demand services, ki se sprejemajo bodisi po osebnem računalniku bodisi po prenosnem telefonu;

| (iii) | izključno pravico dajanja glasbenega dela na voljo v skladu z Direktivo 2001/29/ES, kar zajema storitve na zahtevo in druge interaktivne storitve. |
| --- | --- |

(iii)

izključno pravico dajanja glasbenega dela na voljo v skladu z Direktivo 2001/29/ES, kar zajema storitve na zahtevo in druge interaktivne storitve.

| (g) | „imetnik pravice“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima spletne pravice; |
| --- | --- |

(g)

„imetnik pravice“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima spletne pravice;

| (h) | „komercialni uporabnik“ pomeni katero koli osebo, ki je udeležen pri zagotavljanju spletnih glasbenih storitev, ki potrebuje dovoljenje imetnikov pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev; |
| --- | --- |

(h)

„komercialni uporabnik“ pomeni katero koli osebo, ki je udeležen pri zagotavljanju spletnih glasbenih storitev, ki potrebuje dovoljenje imetnikov pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev;

| (i) | „vzajemni sporazum o zastopanju“ pomeni kateri koli dvostranski sporazum med kolektivnimi upravljavci pravic, po katerem en kolektivni upravljavec pravic drugemu dodeli pravico za zastopanje svojega repertoarja na ozemlju slednjega. |
| --- | --- |

(i)

„vzajemni sporazum o zastopanju“ pomeni kateri koli dvostranski sporazum med kolektivnimi upravljavci pravic, po katerem en kolektivni upravljavec pravic drugemu dodeli pravico za zastopanje svojega repertoarja na ozemlju slednjega.

Splošno

| 2. | Države članice so povabljene, da sprejmejo ukrepe, potrebne za olajšanje rasti zakonitih spletnih storitev v Skupnosti s spodbujanjem regulativnega okolja na ravni Skupnosti, ki najbolj ustreza upravljanju avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev. |
| --- | --- |

2.

Države članice so povabljene, da sprejmejo ukrepe, potrebne za olajšanje rasti zakonitih spletnih storitev v Skupnosti s spodbujanjem regulativnega okolja na ravni Skupnosti, ki najbolj ustreza upravljanju avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev.

Odnos med imetniki pravic, kolektivnimi upravljavci pravic in komercialnimi uporabniki

| 3. | Imetniki pravic morajo imeti pravico prenesti upravljanje katere koli spletne pravice, potrebne za zakonito izvajanje zakonitih spletnih glasbenih storitev, na ozemlje uporabe po svoji izbiri, na kolektivnega upravljavca pravic po svoji izbiri, ne glede na državo članico stalnega bivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic. |
| --- | --- |

3.

Imetniki pravic morajo imeti pravico prenesti upravljanje katere koli spletne pravice, potrebne za zakonito izvajanje zakonitih spletnih glasbenih storitev, na ozemlje uporabe po svoji izbiri, na kolektivnega upravljavca pravic po svoji izbiri, ne glede na državo članico stalnega bivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic.

| 4. | Kolektivni upravljavci pravic si morajo kar najbolj prizadevati za zastopanje interesov imetnikov pravic. |
| --- | --- |

4.

Kolektivni upravljavci pravic si morajo kar najbolj prizadevati za zastopanje interesov imetnikov pravic.

| 5. | Glede izdajanja dovoljenj za spletne pravice velja za odnos med imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic, ki temelji bodisi na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, vsaj naslednje:






  (a) | imetniki pravic morajo imeti možnost določiti spletne pravice, ki se zaupajo v kolektivno upravljanje; |
| --- | --- | --- |

5.

Glede izdajanja dovoljenj za spletne pravice velja za odnos med imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic, ki temelji bodisi na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, vsaj naslednje:

(a)

imetniki pravic morajo imeti možnost določiti spletne pravice, ki se zaupajo v kolektivno upravljanje;

| (b) | imetniki pravic morajo imeti možnost določiti ozemlje uporabe pooblastila kolektivnih upravljavcev pravic; |
| --- | --- |

(b)

imetniki pravic morajo imeti možnost določiti ozemlje uporabe pooblastila kolektivnih upravljavcev pravic;

| (c) | imetniki pravic morajo imeti pravico, da po obvestilu v primernem času o takšni svoji nameri, umaknejo katero koli spletno pravico in prenesejo upravljanje zadevnih pravic za več ozemelj na drugega kolektivnega upravljavca pravic ne glede na državo članico stalnega prebivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic; |
| --- | --- |

(c)

imetniki pravic morajo imeti pravico, da po obvestilu v primernem času o takšni svoji nameri, umaknejo katero koli spletno pravico in prenesejo upravljanje zadevnih pravic za več ozemelj na drugega kolektivnega upravljavca pravic ne glede na državo članico stalnega prebivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic;

| (d) | če je imetnik pravic prenesel upravljanje spletne pravice na drugega kolektivnega upravljavca pravic, brez vpliva na druge oblike sodelovanja med upravljavci pravic, morajo vsi zadevni kolektivni upravljavci pravic zagotoviti, da so navedene spletne pravice umaknjene iz vseh obstoječih vzajemnih sporazumov, sklenjenih med njimi. |
| --- | --- |

(d)

če je imetnik pravic prenesel upravljanje spletne pravice na drugega kolektivnega upravljavca pravic, brez vpliva na druge oblike sodelovanja med upravljavci pravic, morajo vsi zadevni kolektivni upravljavci pravic zagotoviti, da so navedene spletne pravice umaknjene iz vseh obstoječih vzajemnih sporazumov, sklenjenih med njimi.

| 6. | Kolektivni upravljavci pravic morajo imetnike pravic in komercialne uporabnike obvestiti o repertoarju, ki ga zastopajo, o kakršnem koli vzajemnem sporazumu o zastopanju, o ozemlju uporabe svojega pooblastila za zadevni repertoar in o veljavnih tarifah. |
| --- | --- |

6.

Kolektivni upravljavci pravic morajo imetnike pravic in komercialne uporabnike obvestiti o repertoarju, ki ga zastopajo, o kakršnem koli vzajemnem sporazumu o zastopanju, o ozemlju uporabe svojega pooblastila za zadevni repertoar in o veljavnih tarifah.

| 7. | Kolektivni upravljavci pravic morajo v primernem času obvestiti drug drugega in komercialne uporabnike o spremembah v repertoarju, ki ga zastopajo. |
| --- | --- |

7.

Kolektivni upravljavci pravic morajo v primernem času obvestiti drug drugega in komercialne uporabnike o spremembah v repertoarju, ki ga zastopajo.

| 8. | Komercialni uporabniki morajo kolektivne upravljavce pravic obvestiti o različnih značilnostih storitev, za katere želijo dobiti spletne pravice. |
| --- | --- |

8.

Komercialni uporabniki morajo kolektivne upravljavce pravic obvestiti o različnih značilnostih storitev, za katere želijo dobiti spletne pravice.

| 9. | Kolektivni upravljavci storitev morajo komercialnim uporabnikom izdati dovoljenja na osnovi objektivnih meril in brez kakršnega koli razlikovanja med njimi. |
| --- | --- |

9.

Kolektivni upravljavci storitev morajo komercialnim uporabnikom izdati dovoljenja na osnovi objektivnih meril in brez kakršnega koli razlikovanja med njimi.

Pravična razdelitev in odbitki

| 10. | Kolektivni upravljavci pravic morajo vsem imetnikom pravic ali kategoriji imetnikov pravic, ki jih zastopajo, pravično razdeliti tantieme. |
| --- | --- |

10.

Kolektivni upravljavci pravic morajo vsem imetnikom pravic ali kategoriji imetnikov pravic, ki jih zastopajo, pravično razdeliti tantieme.

| 11. | Pogodbe in zakonsko predpisana pravila za člane, ki na ravni Skupnosti urejajo odnos med kolektivnimi upravljavci pravic in imetniki pravic, pri upravljanju glasbenih del za spletno uporabo, morajo določiti, ali in do katere mere se bodo odbitki od tantiem razdelili v drugačne namene kot za zagotovljene upravljavske storitve. |
| --- | --- |

11.

Pogodbe in zakonsko predpisana pravila za člane, ki na ravni Skupnosti urejajo odnos med kolektivnimi upravljavci pravic in imetniki pravic, pri upravljanju glasbenih del za spletno uporabo, morajo določiti, ali in do katere mere se bodo odbitki od tantiem razdelili v drugačne namene kot za zagotovljene upravljavske storitve.

| 12. | Kolektivni upravljavci pravic morajo po plačilu tantiem nasproti vsem imetnikom pravic, ki jih zastopajo, natančno opredeliti odbitke, ki so jih opravili v drugačne namene kot za zagotovljene upravljavske storitve. |
| --- | --- |

12.

Kolektivni upravljavci pravic morajo po plačilu tantiem nasproti vsem imetnikom pravic, ki jih zastopajo, natančno opredeliti odbitke, ki so jih opravili v drugačne namene kot za zagotovljene upravljavske storitve.

Nerazlikovanje in zastopanje

| 13. | Odnos med kolektivnimi upravljavci pravic in imetniki pravic, bodisi da temelji na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, mora temeljiti na naslednjih načelih:






  (a) | katera koli kategorija imetnikov pravic se glede vseh elementov zagotovljene upravljavske storitve obravnava enako; |
| --- | --- | --- |

13.

Odnos med kolektivnimi upravljavci pravic in imetniki pravic, bodisi da temelji na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, mora temeljiti na naslednjih načelih:

(a)

katera koli kategorija imetnikov pravic se glede vseh elementov zagotovljene upravljavske storitve obravnava enako;

| (b) | zastopanost imetnikov pravic v procesu notranjega odločanja je pravična in uravnotežena. |
| --- | --- |

(b)

zastopanost imetnikov pravic v procesu notranjega odločanja je pravična in uravnotežena.

Odgovornost

| 14. | Kolektivni upravljavci pravic morajo redno poročati imetnikom pravic, ki jih zastopajo, neposredno ali v skladu z vzajemnimi sporazumi o zastopanju, o kakršni koli izdaji dovoljenj, veljavnih tarifah in pobranih in razdeljenih tantiemah. |
| --- | --- |

14.

Kolektivni upravljavci pravic morajo redno poročati imetnikom pravic, ki jih zastopajo, neposredno ali v skladu z vzajemnimi sporazumi o zastopanju, o kakršni koli izdaji dovoljenj, veljavnih tarifah in pobranih in razdeljenih tantiemah.

Reševanje sporov

| 15. | Države članice so povabljene, da zagotovijo učinkovite mehanizme za reševanje sporov, zlasti glede tarif, pogojev za izdajanje dovoljenj, zaupanja pravic v upravljanje in umika spletnih pravic. |
| --- | --- |

15.

Države članice so povabljene, da zagotovijo učinkovite mehanizme za reševanje sporov, zlasti glede tarif, pogojev za izdajanje dovoljenj, zaupanja pravic v upravljanje in umika spletnih pravic.

Nadaljnje ukrepanje

| 16. | Države članice in kolektivni upravljavci pravic so povabljeni, da Komisiji redno letno poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli glede na to priporočilo, in o upravljanju na ravni Skupnosti avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev. |
| --- | --- |

16.

Države članice in kolektivni upravljavci pravic so povabljeni, da Komisiji redno letno poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli glede na to priporočilo, in o upravljanju na ravni Skupnosti avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev.

| 17. | Komisija namerava redno ocenjevati razvoj spletnega glasbenega sektorja v skladu s tem priporočilom. |
| --- | --- |

17.

Komisija namerava redno ocenjevati razvoj spletnega glasbenega sektorja v skladu s tem priporočilom.

| 18. | Komisija bo na osnovi ocene iz točke 17 ugotavljala potrebo po nadaljnjih ukrepih na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

18.

Komisija bo na osnovi ocene iz točke 17 ugotavljala potrebo po nadaljnjih ukrepih na ravni Skupnosti.

Naslovniki

| 19. | To priporočilo je naslovljeno na države članice in na vse gospodarske subjekte, ki so udeleženi pri upravljanju avtorske in sorodnih pravic v Skupnosti. |
| --- | --- |

19.

To priporočilo je naslovljeno na države članice in na vse gospodarske subjekte, ki so udeleženi pri upravljanju avtorske in sorodnih pravic v Skupnosti.

V Bruslju, 18. maja 2005

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  A5-0478/2003.

1

(2)  Glej uvodno izjavo 29.

2

(3)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

3

(4)  UL L 346, 27.11.1992, str. 61. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/29/ES.

4

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/58

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. septembra 2005

o potrditvi obračunov nekaterih plačilnih agencij v Belgiji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu v zvezi z izdatki, financiranimi iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) za proračunsko leto 2003

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3442)

(Besedila v španskem, nemškem, angleškem, francoskem, nizozemskem, portugalskem in švedskem jeziku so edina verodostojna)

(2005/738/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (1), in zlasti člena 7(3) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom sklada,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2004/451/ES z dne 29. aprila 2004 o potrditvi obračuna izdatkov držav članic, ki jih financira Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) za proračunsko leto 2003 (2) je potrdila obračune vseh plačilnih agencij, razen belgijskih plačilnih agencij „ALT“, „ALP“ in „BIRB“, nemških plačilnih agencij „Baden Württemberg“, „Bayern StMELF“, „Bayern-Umwelt“, „Berlin“, „Hamburg“ in „Niedersachsen“, španske plačilne agencije „Navarra“, francoskih plačilnih agencij „CNASEA“, „FIRS“, „OFIVAL“, „ONIC“, „ONIFLHOR“, „ONIOL“, „ONIVINS“ in „SDE“, luksemburške plačilne agencije „ministère de l’agriculture“, nizozemskih plačilnih agencij „HPA“ in „Laser“, portugalske plačilne agencije „INGA“, švedske plačilne agencije „Swedish Board of Agriculture“ in plačilnih agencij Združenega kraljestva „CCW“, „DARD“, „FC“, „NAW“, „RPA“ in „SEERAD“. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2004/451/ES z dne 29. aprila 2004 o potrditvi obračuna izdatkov držav članic, ki jih financira Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) za proračunsko leto 2003 (2) je potrdila obračune vseh plačilnih agencij, razen belgijskih plačilnih agencij „ALT“, „ALP“ in „BIRB“, nemških plačilnih agencij „Baden Württemberg“, „Bayern StMELF“, „Bayern-Umwelt“, „Berlin“, „Hamburg“ in „Niedersachsen“, španske plačilne agencije „Navarra“, francoskih plačilnih agencij „CNASEA“, „FIRS“, „OFIVAL“, „ONIC“, „ONIFLHOR“, „ONIOL“, „ONIVINS“ in „SDE“, luksemburške plačilne agencije „ministère de l’agriculture“, nizozemskih plačilnih agencij „HPA“ in „Laser“, portugalske plačilne agencije „INGA“, švedske plačilne agencije „Swedish Board of Agriculture“ in plačilnih agencij Združenega kraljestva „CCW“, „DARD“, „FC“, „NAW“, „RPA“ in „SEERAD“.

| (2) | Po predložitvi novih informacij iz Belgije, Nemčije, Španije, Francije, Luksemburga, Nizozemske, Portugalske, Švedske in Združenega kraljestva ter po dodatnih preverjanjih Komisija zdaj lahko sprejme odločitev o verodostojnosti, celovitosti in natančnosti obračunov, ki so jih predložile belgijske plačilne agencije „ALT“, „ALP“ in „BIRB“, nemške plačilne agencije „Baden Württemberg“, „Bayern StMELF“, „Berlin“, „Hamburg“ in „Niedersachsen“, španska plačilna agencija „Navarra“, francoske plačilne agencije „CNASEA“, „FIRS“, „OFIVAL“, „ONIC“, „ONIFLHOR“, „ONIOL“, „ONIVINS“ in „SDE“, luksemburška plačilna agencija „ministère de l’agriculture“, nizozemski plačilni agenciji „HPA“ in „Laser“, portugalska plačilna agencija „INGA“, švedska plačilna agencija „Swedish Board of Agriculture“ in plačilne agencije Združenega kraljestva „CCW“, „FC“, „RPA“ in „SEERAD“. |
| --- | --- |

(2)

Po predložitvi novih informacij iz Belgije, Nemčije, Španije, Francije, Luksemburga, Nizozemske, Portugalske, Švedske in Združenega kraljestva ter po dodatnih preverjanjih Komisija zdaj lahko sprejme odločitev o verodostojnosti, celovitosti in natančnosti obračunov, ki so jih predložile belgijske plačilne agencije „ALT“, „ALP“ in „BIRB“, nemške plačilne agencije „Baden Württemberg“, „Bayern StMELF“, „Berlin“, „Hamburg“ in „Niedersachsen“, španska plačilna agencija „Navarra“, francoske plačilne agencije „CNASEA“, „FIRS“, „OFIVAL“, „ONIC“, „ONIFLHOR“, „ONIOL“, „ONIVINS“ in „SDE“, luksemburška plačilna agencija „ministère de l’agriculture“, nizozemski plačilni agenciji „HPA“ in „Laser“, portugalska plačilna agencija „INGA“, švedska plačilna agencija „Swedish Board of Agriculture“ in plačilne agencije Združenega kraljestva „CCW“, „FC“, „RPA“ in „SEERAD“.

| (3) | Ob potrjevanju obračunov belgijskih, nemških, španskih, francoskih, luksemburških, nizozemskih, portugalskih, švedskih in britanskih plačilnih agencij, mora Komisija upoštevati zneske, ki so bili Belgiji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenemu kraljestvu že odvzeti na podlagi Odločbe 2004/451/ES. |
| --- | --- |

(3)

Ob potrjevanju obračunov belgijskih, nemških, španskih, francoskih, luksemburških, nizozemskih, portugalskih, švedskih in britanskih plačilnih agencij, mora Komisija upoštevati zneske, ki so bili Belgiji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenemu kraljestvu že odvzeti na podlagi Odločbe 2004/451/ES.

| (4) | V skladu z drugim pododstavkom člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1258/1999 ta odločba ne vpliva na poznejše odločitve Komisije o odtegnitvi financiranja s strani Skupnosti tistih izdatkov, ki ne bi bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti – |
| --- | --- |

(4)

V skladu z drugim pododstavkom člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1258/1999 ta odločba ne vpliva na poznejše odločitve Komisije o odtegnitvi financiranja s strani Skupnosti tistih izdatkov, ki ne bi bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Obračuni belgijskih plačilnih agencij „ALT“, „ALP“ in „BIRB“, nemških plačilnih agencij „Baden Württemberg“, „Bayern StMELF“, „Berlin“, „Hamburg“ in „Niedersachsen“, španske plačilne agencije „Navarra“, francoskih plačilnih agencij „CNASEA“, „FIRS“, „OFIVAL“, „ONIC“, „ONIFLHOR“, „ONIOL“, „ONIVINS“ in „SDE“, luksemburške plačilne agencije „ministère de l’agriculture“, nizozemskih plačilnih agencij „HPA“ in „Laser“, portugalske plačilne agencije „INGA“, švedske plačilne agencije „Swedish Board of Agriculture“ in plačilnih agencij Združenega kraljestva „CCW“, „FC“, „RPA“ in „SEERAD“ glede izdatkov, financiranih iz jamstvenega oddelka EKUJS za proračunsko leto 2003, se s to odločbo potrdijo.

Zneski za izterjavo ali plačilo zadevnim državam članicam v skladu s to odločbo so določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Portugalsko republiko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 14. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

1

(2)  UL L 155, 30.4.2004, str. 123.

2

---

PRILOGA I

POTRDITEV OBRAČUNOV PLAČILNIH AGENCIJ PRORAČUNSKO LETO 2003

Zneski za izterjavo ali plačilo državam članicam

| ΕΜ | | Odhodki proračunskega leta 2003 | Znižanja in opustitve za celotno proračunsko leto | Skupni znesek ob upoštevanju znižanj in opustitev | Predplačila državam članicam za proračunsko leto | Znesek za izterjavo (–) ali plačilo (+) državi članici | Znesek, izterjan od (–) ali plačan (+) državi članici v skladu z Odločbo 2004/451/ES | Znesek za izterjavo (–) ali plačilo (+) državi članici v skladu s to odločbo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| potrjeni | ločeni | Skupaj a + b |
| = odhodki, prijavljeni v letnem poročilu | = odhodki, prijavljeni v mesečnem poročilu |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f | h | i = g – h |
| BE | EUR | 1 016 945 603,26 | 0,00 | 1 016 945 603,26 | – 17 989,43 | 1 016 927 613,83 | 1 016 959 814,40 | – 32 200,57 | – 32 119,73 | – 80,84 |
| DE | EUR | 5 821 140 790,97 | 22 317 594,43 | 5 843 458 385,40 | – 332 346,61 | 5 843 126 038,79 | 5 843 311 780,61 | – 185 741,82 | – 185 741,82 | 0,00 |
| ES | EUR | 6 473 878 264,21 | 0,00 | 6 473 878 264,21 | – 16 797 763,08 | 6 457 080 501,13 | 6 459 067 545,01 | – 1 987 043,88 | – 1 987 043,88 | 0,00 |
| FR | EUR | 10 425 389 800,61 | 0,00 | 10 425 389 800,61 | – 5 675 864,78 | 10 419 713 935,83 | 10 419 067 788,02 | 646 147,81 | – 728 491,58 | 1 374 639,39 |
| LU | EUR | 44 329 012,92 | 0,00 | 44 329 012,92 | – 2 595 118,16 | 41 733 894,76 | 43 257 600,06 | – 1 523 705,30 | – 1 523 705,30 | 0,00 |
| NL | EUR | 1 360 466 615,75 | 0,00 | 1 360 466 615,75 | – 1 296 238,97 | 1 359 170 376,78 | 1 359 713 294,61 | – 542 917,83 | – 644 855,06 | 101 937,23 |
| PT | EUR | 849 829 960,52 | 0,00 | 849 829 960,52 | – 121 895,47 | 849 708 065,05 | 849 546 984,03 | 161 081,02 | – 22 328,37 | 183 409,39 |
| SE | SEK | 7 905 413 840,22 | 0,00 | 7 905 413 840,22 | 5 834 913,34 | 7 911 248 753,56 | 7 911 261 488,75 | – 12 735,19 | 0,00 | – 12 735,19 |
| UK | GBP | 2 288 574 374,19 | 362 543 530,76 | 2 651 117 904,95 | – 33 953 582,84 | 2 617 164 322,11 | 2 639 372 167,88 | – 22 207 845,77 | – 22 427 320,95 | 219 475,18 |

ΕΜ

Odhodki proračunskega leta 2003

Znižanja in opustitve za celotno proračunsko leto

Skupni znesek ob upoštevanju znižanj in opustitev

Predplačila državam članicam za proračunsko leto

Znesek za izterjavo (–) ali plačilo (+) državi članici

Znesek, izterjan od (–) ali plačan (+) državi članici v skladu z Odločbo 2004/451/ES

Znesek za izterjavo (–) ali plačilo (+) državi članici v skladu s to odločbo

potrjeni

ločeni

Skupaj a + b

= odhodki, prijavljeni v letnem poročilu

= odhodki, prijavljeni v mesečnem poročilu

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

h

i = g – h

BE

EUR

1 016 945 603,26

0,00

1 016 945 603,26

– 17 989,43

1 016 927 613,83

1 016 959 814,40

– 32 200,57

– 32 119,73

– 80,84

DE

EUR

5 821 140 790,97

22 317 594,43

5 843 458 385,40

– 332 346,61

5 843 126 038,79

5 843 311 780,61

– 185 741,82

– 185 741,82

0,00

ES

EUR

6 473 878 264,21

0,00

6 473 878 264,21

– 16 797 763,08

6 457 080 501,13

6 459 067 545,01

– 1 987 043,88

– 1 987 043,88

0,00

FR

EUR

10 425 389 800,61

0,00

10 425 389 800,61

– 5 675 864,78

10 419 713 935,83

10 419 067 788,02

646 147,81

– 728 491,58

1 374 639,39

LU

EUR

44 329 012,92

0,00

44 329 012,92

– 2 595 118,16

41 733 894,76

43 257 600,06

– 1 523 705,30

– 1 523 705,30

0,00

NL

EUR

1 360 466 615,75

0,00

1 360 466 615,75

– 1 296 238,97

1 359 170 376,78

1 359 713 294,61

– 542 917,83

– 644 855,06

101 937,23

PT

EUR

849 829 960,52

0,00

849 829 960,52

– 121 895,47

849 708 065,05

849 546 984,03

161 081,02

– 22 328,37

183 409,39

SE

SEK

7 905 413 840,22

0,00

7 905 413 840,22

5 834 913,34

7 911 248 753,56

7 911 261 488,75

– 12 735,19

0,00

– 12 735,19

UK

GBP

2 288 574 374,19

362 543 530,76

2 651 117 904,95

– 33 953 582,84

2 617 164 322,11

2 639 372 167,88

– 22 207 845,77

– 22 427 320,95

219 475,18

| 1. | Za izračun zneska za izterjavo ali plačilo državam članicam je upoštevani znesek celotni znesek letnega poročila za potrjene odhodke (stolpec a) ali skupni znesek mesečnih poročil za ločene odhodke (stolpec b). |
| --- | --- |

1.

Za izračun zneska za izterjavo ali plačilo državam članicam je upoštevani znesek celotni znesek letnega poročila za potrjene odhodke (stolpec a) ali skupni znesek mesečnih poročil za ločene odhodke (stolpec b).

| 2. | Znižanja in opustitve so predvsem tisti, ki so upoštevani v sistemu predplačil, h katerim se dodajo predvsem popravki zaradi nespoštovanja plačilnih rokov za mesece avgust, september in oktober 2003. |
| --- | --- |

2.

Znižanja in opustitve so predvsem tisti, ki so upoštevani v sistemu predplačil, h katerim se dodajo predvsem popravki zaradi nespoštovanja plačilnih rokov za mesece avgust, september in oktober 2003.

---

PRILOGA II

POTRDITEV OBRAČUNOV PLAČILNIH AGENCIJ PRORAČUNSKO LETO 2003

Seznam plačilnih agencij, pri katerih bodo obračuni ostali odprti in o katerih se bo odločalo kasneje

| Država članica | Plačilna agencija |
| --- | --- |
| Nemčija | Bayern Umwelt |
| Združeno kraljestvo | DARD |
| Združeno kraljestvo | NAW |

Država članica

Plačilna agencija

Nemčija

Bayern Umwelt

Združeno kraljestvo

DARD

Združeno kraljestvo

NAW

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/62

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2005

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov (JŽV) s poreklom iz Republike Koreje

(2005/739/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 20. novembra 2004 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom iz Republike Koreje („Koreja“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. novembra 2004 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom iz Republike Koreje („Koreja“).

| (2) | Protidampinški postopek je bil uveden zaradi pritožbe, ki jo je 11. oktobra 2004 vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje JŽV Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil uveden zaradi pritožbe, ki jo je 11. oktobra 2004 vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje JŽV Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

1.1   Veljavni ukrepi in tekoče preiskave, ki zadevajo uvoz JŽV iz drugih držav

| (3) | Avgusta 1999 je Svet z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. Ukrepi, veljavni za ta uvoz, ki ga sestavlja dajatev ad valorem, razen za enega indijskega, mehiškega, južno afriškega in ukrajinskega proizvajalca izvoznika, katerih zaveze so bile sprejete s Sklepom Komisije 1999/572/ES (4). Z Uredbo (ES) št. 1678/2003 (5) je Komisija preklicala zavezo, ki jo je ponudil zgoraj omenjeni ukrajinski proizvajalec izvoznik, z Uredbo (ES) št. 1674/2003 (6) pa je Svet ponovno uvedel ustrezno protidampinško dajatev ad valorem za tega izvoznika. |
| --- | --- |

(3)

Avgusta 1999 je Svet z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. Ukrepi, veljavni za ta uvoz, ki ga sestavlja dajatev ad valorem, razen za enega indijskega, mehiškega, južno afriškega in ukrajinskega proizvajalca izvoznika, katerih zaveze so bile sprejete s Sklepom Komisije 1999/572/ES (4). Z Uredbo (ES) št. 1678/2003 (5) je Komisija preklicala zavezo, ki jo je ponudil zgoraj omenjeni ukrajinski proizvajalec izvoznik, z Uredbo (ES) št. 1674/2003 (6) pa je Svet ponovno uvedel ustrezno protidampinško dajatev ad valorem za tega izvoznika.

| (4) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (7) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Češke, Rusije, Tajske in Turčije. Ukrepi, ki veljajo za ta uvoz, so vključevali dajatev ad valorem, razen za enega češkega, ruskega, tajskega in dva turška proizvajalca izvoznika, katerih zaveze so bile sprejete z Uredbo Komisije (ES) št. 230/2001 (8) in Sklepom Komisije 2001/602/ES (9) Z uredbama Komisije (ES) št. 2303/2002 (10) in (ES) št. 1274/2003 (11) sta bili umaknjeni obe zavezi turških proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (7) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Češke, Rusije, Tajske in Turčije. Ukrepi, ki veljajo za ta uvoz, so vključevali dajatev ad valorem, razen za enega češkega, ruskega, tajskega in dva turška proizvajalca izvoznika, katerih zaveze so bile sprejete z Uredbo Komisije (ES) št. 230/2001 (8) in Sklepom Komisije 2001/602/ES (9) Z uredbama Komisije (ES) št. 2303/2002 (10) in (ES) št. 1274/2003 (11) sta bili umaknjeni obe zavezi turških proizvajalcev izvoznikov.

| (5) | Po preiskavi v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 („osnovna uredba“) je bilo ugotovljeno, da se je izogibanje ukrepom glede uvoza iz Ukrajine in Ljudske republike Kitajske odvijalo prek Moldavije in Maroka. Zaradi tega je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz Ukrajine, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije (12). Podobno je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka (13) z izjemo tistih izdelkov, ki jih je dejansko proizvedel maroški proizvajalec. |
| --- | --- |

(5)

Po preiskavi v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 („osnovna uredba“) je bilo ugotovljeno, da se je izogibanje ukrepom glede uvoza iz Ukrajine in Ljudske republike Kitajske odvijalo prek Moldavije in Maroka. Zaradi tega je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz Ukrajine, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije (12). Podobno je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka (13) z izjemo tistih izdelkov, ki jih je dejansko proizvedel maroški proizvajalec.

| (6) | Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov na JŽV s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine (14) je Komisija 17. maja 2004 prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov na JŽV s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine (14) je Komisija 17. maja 2004 prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (7) | Ta zahtevek je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije („EWRIS“) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje JŽV Skupnosti. Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila. |
| --- | --- |

(7)

Ta zahtevek je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije („EWRIS“) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje JŽV Skupnosti. Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila.

| (8) | Zato je bil v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe uveden pregled zaradi izteka ukrepa na uvoz JŽV iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ta pregled še poteka. |
| --- | --- |

(8)

Zato je bil v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe uveden pregled zaradi izteka ukrepa na uvoz JŽV iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ta pregled še poteka.

| (9) | Vendar obravnava ta dokument le uvoz iz Koreje, tj. preiskava, omenjena v uvodnih izjava (1) in (2) zgoraj. |
| --- | --- |

(9)

Vendar obravnava ta dokument le uvoz iz Koreje, tj. preiskava, omenjena v uvodnih izjava (1) in (2) zgoraj.

1.2   Stranke v postopku

| (10) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Koreji, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, pritožnika in druge znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, ki je bil naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Koreji, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, pritožnika in druge znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, ki je bil naveden v obvestilu o začetku.

| (11) | Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, korejskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov Skupnosti, navedenih v pritožbi, je bilo za te stranke v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, korejskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov Skupnosti, navedenih v pritožbi, je bilo za te stranke v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (12) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci Skupnosti, uvozniki in proizvajalci izvozniki Skupnosti pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo naslednje osnovne podatke o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, v obdobju od 1. julija do 30. junija 2004. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci Skupnosti, uvozniki in proizvajalci izvozniki Skupnosti pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo naslednje osnovne podatke o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, v obdobju od 1. julija do 30. junija 2004.

| (13) | Po proučitvi podatkov, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, so bile na podlagi obsega izvoza v Skupnost za vzorec izbrane tri družbe. Vendar je eden izmed proizvajalcev izvoznikov v vzorcu pozneje svoje sodelovanje preklical in zato je bil v vzorec vključen drugi največji izvoznik v smislu obsega izvoza. V končni vzorec so bile vključene naslednje družbe:






  — | Kiswire Ltd, |
| --- | --- | --- |

(13)

Po proučitvi podatkov, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, so bile na podlagi obsega izvoza v Skupnost za vzorec izbrane tri družbe. Vendar je eden izmed proizvajalcev izvoznikov v vzorcu pozneje svoje sodelovanje preklical in zato je bil v vzorec vključen drugi največji izvoznik v smislu obsega izvoza. V končni vzorec so bile vključene naslednje družbe:

—

Kiswire Ltd,

| — | DSR Wire Corporation, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd.

| (14) | Kar zadeva nepovezane uvoznike, je le en uvoznik, ki je dejansko uvažal zadevni izdelek iz zadevne države, pozitivno odgovoril na obrazec za vzorčenje in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Glede na te okoliščine so se službe Komisije odločile, da vzorca ne bodo uporabile v primeru nepovezanih uvoznikov, ampak bodo omenjenim uvoznikom poslale vprašalnik. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva nepovezane uvoznike, je le en uvoznik, ki je dejansko uvažal zadevni izdelek iz zadevne države, pozitivno odgovoril na obrazec za vzorčenje in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Glede na te okoliščine so se službe Komisije odločile, da vzorca ne bodo uporabile v primeru nepovezanih uvoznikov, ampak bodo omenjenim uvoznikom poslale vprašalnik.

| (15) | Pritožba je bila vložena v imenu enaindvajsetih proizvajalcev Skupnosti. Komisija je teh enaindvajset družb in vse druge znane proizvajalce pozvala k sodelovanju in jih prosila, da izpolnijo obrazec za vzorčenje. Sedemnajst družb je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Obrazec za vzorčenje je vseboval vprašanja, ki zadevajo razvoj nekaterih „makro“ kazalcev škode, namreč proizvodnih zmogljivosti, obsega proizvodnje, zalog, obsega in vrednosti prodaje ter zaposlovanja. Od sedemnajstih proizvajalcev, ki so izrazili pripravljenost za nadaljnje sodelovanje pri preiskavi, je bilo v vzorec izbranih naslednjih pet družb:






  — | BTS Drahtseile GmbH Gelsenkirchen (Nemčija), |
| --- | --- | --- |

(15)

Pritožba je bila vložena v imenu enaindvajsetih proizvajalcev Skupnosti. Komisija je teh enaindvajset družb in vse druge znane proizvajalce pozvala k sodelovanju in jih prosila, da izpolnijo obrazec za vzorčenje. Sedemnajst družb je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Obrazec za vzorčenje je vseboval vprašanja, ki zadevajo razvoj nekaterih „makro“ kazalcev škode, namreč proizvodnih zmogljivosti, obsega proizvodnje, zalog, obsega in vrednosti prodaje ter zaposlovanja. Od sedemnajstih proizvajalcev, ki so izrazili pripravljenost za nadaljnje sodelovanje pri preiskavi, je bilo v vzorec izbranih naslednjih pet družb:

—

BTS Drahtseile GmbH Gelsenkirchen (Nemčija),

| — | Cables y Alambres especiales, SA, (Španija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA, (Španija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH Gelsenkirchen (Nemčija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH Gelsenkirchen (Nemčija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska),

| — | Trefileurope, SA (Francija). |
| --- | --- |

—

Trefileurope, SA (Francija).

| (16) | Komisija je poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Skupnosti, ki so bili izbrani v vzorec, in vsem drugim strankam, za katere je znano, da jih to zadeva. Komisija je prejela odgovore treh korejskih proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorec, in enega uvoznika v Skupnost, ki je povezan z enim korejskim izvoznikom, petih proizvajalcev industrije Skupnosti, izbranih v vzorec, sodelujočega nepovezanega uvoznika, dveh dobaviteljev surovin in desetih uporabnikov. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Skupnosti, ki so bili izbrani v vzorec, in vsem drugim strankam, za katere je znano, da jih to zadeva. Komisija je prejela odgovore treh korejskih proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorec, in enega uvoznika v Skupnost, ki je povezan z enim korejskim izvoznikom, petih proizvajalcev industrije Skupnosti, izbranih v vzorec, sodelujočega nepovezanega uvoznika, dveh dobaviteljev surovin in desetih uporabnikov.

| (17) | Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bile po njenem mnenju potrebni za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci industrije Skupnosti






  — | BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Nemčija), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bile po njenem mnenju potrebni za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci industrije Skupnosti

—

BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Nemčija),

| — | Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Španija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Španija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Nemčija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Nemčija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugalska), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugalska),

| — | Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Francija). |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Francija).

| (b) | Neodvisni uvoznik






  — | Interkabel GmbH, Solms (Nemčija). |
| --- | --- | --- |

(b)

Neodvisni uvoznik

—

Interkabel GmbH, Solms (Nemčija).

| (c) | Proizvajalci izvozniki v Koreji






  — | Kiswire Ltd, Seul, |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v Koreji

—

Kiswire Ltd, Seul,

| — | DSR Wire Corporation, Suncheon, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation, Suncheon,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan

1.3   Obdobje preiskave

| (18) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(18)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   Zadevni izdelek in podobni izdelek

2.1   Zadevni izdelek

| (19) | Zadevni izdelek so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, iz železa ali jekla, vendar ne iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, opremljeni s priborom (fitingi) ali brez, s poreklom iz Republike Koreje („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznake KN 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86 in 7312 10 88 in 7312 10 99. |
| --- | --- |

(19)

Zadevni izdelek so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, iz železa ali jekla, vendar ne iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, opremljeni s priborom (fitingi) ali brez, s poreklom iz Republike Koreje („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznake KN 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86 in 7312 10 88 in 7312 10 99.

2.2   Podobni izdelek

| (20) | Združenje, ki predstavlja uvoznike Skupnosti (EWRIA) je trdilo, da se uvoženi izdelki bistveno razlikujejo od tistih izdelkov, ki se proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, in se jih ne sme primerjati. Ista utemeljitev je bila podrobneje obravnavana v Uredbi (ES) št. 230/2001, kjer je bilo sklenjeno, da je treba izdelke, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, šteti za podobni izdelek. Ker združenje EWRIA ni predložilo novih elementov, se potrdijo sklepne ugotovitve iz prej omenjene uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Združenje, ki predstavlja uvoznike Skupnosti (EWRIA) je trdilo, da se uvoženi izdelki bistveno razlikujejo od tistih izdelkov, ki se proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, in se jih ne sme primerjati. Ista utemeljitev je bila podrobneje obravnavana v Uredbi (ES) št. 230/2001, kjer je bilo sklenjeno, da je treba izdelke, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, šteti za podobni izdelek. Ker združenje EWRIA ni predložilo novih elementov, se potrdijo sklepne ugotovitve iz prej omenjene uredbe.

| (21) | Ta preiskava je pokazala, da imajo izdelki, ki jih je izvozil proizvajalec izvoznik in izdelki, ki jih proizvaja in prodaja proizvajalec Skupnosti na trgu Skupnosti, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enako uporabo, zato se jih šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Enako velja za proizvode, ki jih proizvajajo korejski proizvajalci in se prodajajo na korejskem domačem trgu. |
| --- | --- |

(21)

Ta preiskava je pokazala, da imajo izdelki, ki jih je izvozil proizvajalec izvoznik in izdelki, ki jih proizvaja in prodaja proizvajalec Skupnosti na trgu Skupnosti, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enako uporabo, zato se jih šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Enako velja za proizvode, ki jih proizvajajo korejski proizvajalci in se prodajajo na korejskem domačem trgu.

3.   Damping

3.1   Normalna vrednost

3.1.1   Globalna reprezentativnost

| (22) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja JŽV reprezentativna, to pomeni, ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotne izvozne prodaje proizvajalca v Skupnost. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja JŽV reprezentativna, to pomeni, ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotne izvozne prodaje proizvajalca v Skupnost.

3.1.2   Primerljivost vrste izdelka

| (23) | Komisija je nato opredelila, katere vrste JŽV, prodane na domačem trgu, so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Komisija je menila, da so na domačem trgu prodane in izvožene vrste izdelka neposredno primerljive, kolikor so se ujemale v naslednjih lastnostih: število pramenov, število žic v pramenu, konstrukcija žic v pramenu, stržen, natezna trdnost, lastnosti žice, posebne značilnosti vrvi, plašč vrvi in premer. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je nato opredelila, katere vrste JŽV, prodane na domačem trgu, so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Komisija je menila, da so na domačem trgu prodane in izvožene vrste izdelka neposredno primerljive, kolikor so se ujemale v naslednjih lastnostih: število pramenov, število žic v pramenu, konstrukcija žic v pramenu, stržen, natezna trdnost, lastnosti žice, posebne značilnosti vrvi, plašč vrvi in premer.

3.1.3   Posebna reprezentativnost glede na vrsto izdelka

| (24) | Za vsako vrsto, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto JŽV, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste JŽV se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste JŽV, izvožene v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je bila večina vrst izdelkov, ki se izvaža v Skupnost, prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu. |
| --- | --- |

(24)

Za vsako vrsto, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto JŽV, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste JŽV se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste JŽV, izvožene v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je bila večina vrst izdelkov, ki se izvaža v Skupnost, prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu.

3.1.4   Preskus običajnega poteka trgovanja

| (25) | Komisija je pozneje proučila, ali bi za domačo prodajo vsake družbe lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je pozneje proučila, ali bi za domačo prodajo vsake družbe lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (26) | To je bilo opravljeno tako, da je bil ugotovljen delež domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto izdelkov, ki je bila prodana na domačem trgu z izgubo med OP.






  (a) | Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste. |
| --- | --- | --- |

(26)

To je bilo opravljeno tako, da je bil ugotovljen delež domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto izdelkov, ki je bila prodana na domačem trgu z izgubo med OP.

(a)

Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste.

| (b) | Za tiste vrste izdelkov, pri katerih vsaj 10 %, vendar ne več kakor 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen, za katere je bilo ugotovljeno, da so zgolj enake stroškom na enoto zadevne vrste ali jih presegajo. |
| --- | --- |

(b)

Za tiste vrste izdelkov, pri katerih vsaj 10 %, vendar ne več kakor 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen, za katere je bilo ugotovljeno, da so zgolj enake stroškom na enoto zadevne vrste ali jih presegajo.

| (c) | Za vrste izdelkov, pri katerih je bilo manj kot 10 % obsega na domačen trgu prodanega po ceni, ki ni bila pod stroški na enoto, je veljalo, da zadevna vrsta izdelka ni bila prodana med običajnim potekom trgovanja, in zato je morala biti za določitev normalne vrednosti uporabljena druga metodologija. |
| --- | --- |

(c)

Za vrste izdelkov, pri katerih je bilo manj kot 10 % obsega na domačen trgu prodanega po ceni, ki ni bila pod stroški na enoto, je veljalo, da zadevna vrsta izdelka ni bila prodana med običajnim potekom trgovanja, in zato je morala biti za določitev normalne vrednosti uporabljena druga metodologija.

| (27) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da je bila večina izvoženih vrst izdelkov prodana pri običajnem poteku trgovanja na domačem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da je bila večina izvoženih vrst izdelkov prodana pri običajnem poteku trgovanja na domačem trgu.

3.1.5   Normalna vrednost, ki temelji na dejanskih domačih cenah

| (28) | Za vrste, ki so jih preiskovane družbe prodale za izvoz v Skupnost in pri katerih so bile izpolnjene zahteve iz zgornjih oddelkov 3.1.3 in 3.1.4(a) in (b), je normalna vrednost za ustrezne vrste izdelkov temeljila na dejanskih cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih kupcev med OP na korejskem domačem trgu v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Za vrste, ki so jih preiskovane družbe prodale za izvoz v Skupnost in pri katerih so bile izpolnjene zahteve iz zgornjih oddelkov 3.1.3 in 3.1.4(a) in (b), je normalna vrednost za ustrezne vrste izdelkov temeljila na dejanskih cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih kupcev med OP na korejskem domačem trgu v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe.

3.1.6   Normalna vrednost, ki temelji na domačih cenah drugih proizvajalcev v Koreji

| (29) | Za vrste izdelkov, ki spadajo v oddelek 3.1.4(c), in za vrste izdelkov, ki jih proizvajalci izvozniki niso prodali v reprezentativnih količinah na korejskem domačem trgu, kakor je omenjeno v oddelku 3.1.3 zgoraj, se je najprej proučilo, ali se lahko za te vrste izdelkov za določitev normalne vrednosti uporabijo prodajne cene drugih domačih proizvajalcev. Vendar je bilo ugotovljeno, da se prodajajo številni drugi modeli JŽV in da na končno prodajno ceno vplivajo različni dejavniki. Razlika med prodanimi modeli je pomenila številne prilagoditve, ki bi morale temeljiti na ocenah. Zato še je zdelo bolj primerno konstruirati normalno vrednost. |
| --- | --- |

(29)

Za vrste izdelkov, ki spadajo v oddelek 3.1.4(c), in za vrste izdelkov, ki jih proizvajalci izvozniki niso prodali v reprezentativnih količinah na korejskem domačem trgu, kakor je omenjeno v oddelku 3.1.3 zgoraj, se je najprej proučilo, ali se lahko za te vrste izdelkov za določitev normalne vrednosti uporabijo prodajne cene drugih domačih proizvajalcev. Vendar je bilo ugotovljeno, da se prodajajo številni drugi modeli JŽV in da na končno prodajno ceno vplivajo različni dejavniki. Razlika med prodanimi modeli je pomenila številne prilagoditve, ki bi morale temeljiti na ocenah. Zato še je zdelo bolj primerno konstruirati normalno vrednost.

3.1.7   Normalna vrednost, ki temelji na konstruirani vrednosti

| (30) | Upoštevajoč zgoraj navedeno je bila za vse vrste izdelka, omenjenih v uvodni izjavi (29), normalna vrednost konstruirana na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Upoštevajoč zgoraj navedeno je bila za vse vrste izdelka, omenjenih v uvodni izjavi (29), normalna vrednost konstruirana na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe.

| (31) | Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so nastali prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA stroški) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki ustvarili pri domači prodaji podobnega izdelka med običajnim potekom trgovanja v OP, dodani njihovim lastnim povprečnim stroškom proizvodnje med OP. Po potrebi so bili del proizvodnih stroškov, ki so bili napačno razporejeni za eno družbo, ter PSA stroški popravljeni, preden se jih je uporabilo v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruirani normalni vrednosti. |
| --- | --- |

(31)

Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so nastali prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA stroški) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki ustvarili pri domači prodaji podobnega izdelka med običajnim potekom trgovanja v OP, dodani njihovim lastnim povprečnim stroškom proizvodnje med OP. Po potrebi so bili del proizvodnih stroškov, ki so bili napačno razporejeni za eno družbo, ter PSA stroški popravljeni, preden se jih je uporabilo v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruirani normalni vrednosti.

| (32) | V tej zvezi so vsi zadevni proizvajalci izvozniki neoperativne stroške za podobni izdelek vključili v svoje PSA stroške na domačem trgu. Poleg tega so ti izvozniki zneske dohodka, ki ni povezan s prodajo, podobnega izdelka na domačem trgu odšteli od PSA stroškov. |
| --- | --- |

(32)

V tej zvezi so vsi zadevni proizvajalci izvozniki neoperativne stroške za podobni izdelek vključili v svoje PSA stroške na domačem trgu. Poleg tega so ti izvozniki zneske dohodka, ki ni povezan s prodajo, podobnega izdelka na domačem trgu odšteli od PSA stroškov.

| (33) | Vendar je preiskava pokazala, da nekaj teh dohodkov in stroškov ni moglo biti povezanih s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu in zato ne bi smeli biti dodeljeni ustreznim PSA stroškom ali od njih odšteti. Posledično so bili taki neoperativni prihodek in stroški izključeni iz prijavljenih PSA stroškov. |
| --- | --- |

(33)

Vendar je preiskava pokazala, da nekaj teh dohodkov in stroškov ni moglo biti povezanih s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu in zato ne bi smeli biti dodeljeni ustreznim PSA stroškom ali od njih odšteti. Posledično so bili taki neoperativni prihodek in stroški izključeni iz prijavljenih PSA stroškov.

3.2   Izvozna cena

| (34) | V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(34)

V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

| (35) | Kjer se je izvozna prodaja odvijala prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej preprodani neodvisnemu kupcu; ta pa je bila ustrezno prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo, ter dobičke. Tako so bili uporabljeni lastni PSA stroški povezanega uvoznika. Ker ni bilo drugih zanesljivejših podatkov, se ocenjuje, da je razumna stopnja dobička 5 %. Ta stopnja dobička je bila uporabljena v predhodni protidampinški preiskavi glede uvoza istega izdelka, končne ugotovitve glede tega pa so bile objavljene v Uredbi Sveta (ES) št. 1601/2001 (15). Na voljo ni bilo podatkov, ki bi pokazali, da to ni bila zanesljiva stopnja. |
| --- | --- |

(35)

Kjer se je izvozna prodaja odvijala prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej preprodani neodvisnemu kupcu; ta pa je bila ustrezno prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo, ter dobičke. Tako so bili uporabljeni lastni PSA stroški povezanega uvoznika. Ker ni bilo drugih zanesljivejših podatkov, se ocenjuje, da je razumna stopnja dobička 5 %. Ta stopnja dobička je bila uporabljena v predhodni protidampinški preiskavi glede uvoza istega izdelka, končne ugotovitve glede tega pa so bile objavljene v Uredbi Sveta (ES) št. 1601/2001 (15). Na voljo ni bilo podatkov, ki bi pokazali, da to ni bila zanesljiva stopnja.

3.3   Primerjava

| (36) | Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Primerne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bila odobrena nadomestila za razlike v popustih, rabatih, provizijah, notranjem prevozu, pakiranju, stroških kredita, čezmorskega prevoza in zavarovanja, stroških manipuliranja in natovarjanja, bančnih stroških in drugih dejavnikih. |
| --- | --- |

(36)

Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Primerne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bila odobrena nadomestila za razlike v popustih, rabatih, provizijah, notranjem prevozu, pakiranju, stroških kredita, čezmorskega prevoza in zavarovanja, stroških manipuliranja in natovarjanja, bančnih stroških in drugih dejavnikih.

| (37) | Vsi proizvajalci izvozniki so za stroške kredita, ki so nastali na domačem trgu, zahtevali prilagoditve normalne vrednosti. Vendar so vsi korejski proizvajalci izvozniki uporabljali sistem odprtega računa in ni bilo mogoče ugotoviti povezave med zahtevanimi stroški kredita in zadevnimi transakcijami domače prodaje. Zato ni bilo mogoče dokazati, da so takšni dejavniki vplivali na cene in primerljivost cen, kot zahteva člen 2(10) osnovne uredbe. Zato je bilo treba te zahtevke zavrniti. |
| --- | --- |

(37)

Vsi proizvajalci izvozniki so za stroške kredita, ki so nastali na domačem trgu, zahtevali prilagoditve normalne vrednosti. Vendar so vsi korejski proizvajalci izvozniki uporabljali sistem odprtega računa in ni bilo mogoče ugotoviti povezave med zahtevanimi stroški kredita in zadevnimi transakcijami domače prodaje. Zato ni bilo mogoče dokazati, da so takšni dejavniki vplivali na cene in primerljivost cen, kot zahteva člen 2(10) osnovne uredbe. Zato je bilo treba te zahtevke zavrniti.

| (38) | Prilagoditev so proizvajalci izvozniki zahtevali tudi za stroške kredita, ki so nastali pri izvozni prodaji v Skupnost. Čeprav je bila takšna prilagoditev utemeljena, so bili prijavljeni zneski podcenjeni in jih je bilo treba med preveritvenim obiskom na kraju samem popraviti. |
| --- | --- |

(38)

Prilagoditev so proizvajalci izvozniki zahtevali tudi za stroške kredita, ki so nastali pri izvozni prodaji v Skupnost. Čeprav je bila takšna prilagoditev utemeljena, so bili prijavljeni zneski podcenjeni in jih je bilo treba med preveritvenim obiskom na kraju samem popraviti.

| (39) | Zadevni proizvajalci izvozniki so zahtevali prilagoditev za razlike v uvozni dajatvi in posrednih davkih v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe. Za dva zadevna proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da je znesek povrnjenih izvoznih dajatev presegel znesek plačanih dajatev. Zato ni verjetno, da bi izvozniki prejeli nadomestila samo za tiste uvožene dele, ki so bili pozneje vključeni v izvozno blago. Za dva proizvajalca izvoznika nadomestilo, prejeto pri izvozu JŽV, ni bilo povezano z uvoznimi dajatvami, plačanimi za surovine, to pomeni, da sta nadomestilo prejela ne glede na to, ali je bila uvožena surovina uporabljena za proizvodnjo izvoženega izdelka ali ne. Zato se je štelo, da v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe nadomestilo za uvozne dajatve ni bilo povrnjeno. V vsakem primeru nobeden od zadevnih proizvajalcev izvoznikov ni mogel pokazati, ali in v kolikšni meri so izvozne dajatve in posredni davki bremenili podobni izdelek, ko je bil prodan na domačem trgu. Zato ni bilo dokazano, da se je vplivalo na primerljivost cen. Tako noben od pogojev, navedenih v prej omenjeni določbi, ni bil izpolnjen in vse zahtevke je bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(39)

Zadevni proizvajalci izvozniki so zahtevali prilagoditev za razlike v uvozni dajatvi in posrednih davkih v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe. Za dva zadevna proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da je znesek povrnjenih izvoznih dajatev presegel znesek plačanih dajatev. Zato ni verjetno, da bi izvozniki prejeli nadomestila samo za tiste uvožene dele, ki so bili pozneje vključeni v izvozno blago. Za dva proizvajalca izvoznika nadomestilo, prejeto pri izvozu JŽV, ni bilo povezano z uvoznimi dajatvami, plačanimi za surovine, to pomeni, da sta nadomestilo prejela ne glede na to, ali je bila uvožena surovina uporabljena za proizvodnjo izvoženega izdelka ali ne. Zato se je štelo, da v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe nadomestilo za uvozne dajatve ni bilo povrnjeno. V vsakem primeru nobeden od zadevnih proizvajalcev izvoznikov ni mogel pokazati, ali in v kolikšni meri so izvozne dajatve in posredni davki bremenili podobni izdelek, ko je bil prodan na domačem trgu. Zato ni bilo dokazano, da se je vplivalo na primerljivost cen. Tako noben od pogojev, navedenih v prej omenjeni določbi, ni bil izpolnjen in vse zahtevke je bilo treba zavrniti.

| (40) | Ugotovljeno je bilo, da je eden od proizvajalcev izvoznikov plačal provizijo svojemu povezanemu uvozniku za dejavnosti, povezano z izvozno prodajo JŽV; proizvajalec izvoznik je neposredno prodajal neodvisnim strankam v Skupnosti. Ker je bila plačana provizija upoštevana kot dejavnik, ki je vplival na ceno in primerljivost cene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, je bila zadevna prodaja ustrezno prilagojena. |
| --- | --- |

(40)

Ugotovljeno je bilo, da je eden od proizvajalcev izvoznikov plačal provizijo svojemu povezanemu uvozniku za dejavnosti, povezano z izvozno prodajo JŽV; proizvajalec izvoznik je neposredno prodajal neodvisnim strankam v Skupnosti. Ker je bila plačana provizija upoštevana kot dejavnik, ki je vplival na ceno in primerljivost cene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, je bila zadevna prodaja ustrezno prilagojena.

| (41) | Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala prilagoditev tako pri domači kot izvozni prodaji za razlike v drugih dejavnikih, kot so stroški, ki so družbi nastali zaradi inšpekcijskih taks in zunanje predelave (vgradnja fitingov) določene prodaje, da se zadovoljijo zahteve strank. Zdelo se je primernejše, da se ta zahtevek odobri kot prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih. Znesek prilagoditve ustreza dejanski ceni, ki so jo plačali proizvajalci izvozniki za inšpekcijske takse in stroške zunanje predelave. |
| --- | --- |

(41)

Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala prilagoditev tako pri domači kot izvozni prodaji za razlike v drugih dejavnikih, kot so stroški, ki so družbi nastali zaradi inšpekcijskih taks in zunanje predelave (vgradnja fitingov) določene prodaje, da se zadovoljijo zahteve strank. Zdelo se je primernejše, da se ta zahtevek odobri kot prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih. Znesek prilagoditve ustreza dejanski ceni, ki so jo plačali proizvajalci izvozniki za inšpekcijske takse in stroške zunanje predelave.

| (42) | Nazadnje je en zadevni proizvajalec izvoznik zahteval prilagoditev za razlike v stopnji trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe. Vendar se je blago na domačem trgu prodalo državnim distributerjem. Ta stopnja trgovine je primerljiva s stopnjo prodaje povezanemu uvozniku po rekonstrukciji izvozne cene. Zato ni odobrena nobena prilagoditev. |
| --- | --- |

(42)

Nazadnje je en zadevni proizvajalec izvoznik zahteval prilagoditev za razlike v stopnji trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe. Vendar se je blago na domačem trgu prodalo državnim distributerjem. Ta stopnja trgovine je primerljiva s stopnjo prodaje povezanemu uvozniku po rekonstrukciji izvozne cene. Zato ni odobrena nobena prilagoditev.

3.4   Stopnja dampinga za preiskovane družbe

| (43) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je za vsakega proizvajalca izvoznika primerjala tehtana povprečna normalna vrednost s tehtano povprečno izvozno ceno na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je za vsakega proizvajalca izvoznika primerjala tehtana povprečna normalna vrednost s tehtano povprečno izvozno ceno na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj.

| (44) | Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, izražena kot odstotek vrednosti CIF na neto ceno franko na meji Skupnosti, pred plačilom dajatve, naslednja:







  — | Kiswire Ltd | – 8,4 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DSR Wire Corporation | 0,7 %, |
| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd | – 6,1 %. |

(44)

Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, izražena kot odstotek vrednosti CIF na neto ceno franko na meji Skupnosti, pred plačilom dajatve, naslednja:

—

Kiswire Ltd

– 8,4 %,

—

DSR Wire Corporation

0,7 %,

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd

– 6,1 %.

| (45) | V zvezi s temi sodelujočimi izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec, je bilo ugotovljeno, da so bile za pretežni del njihove prodaje izvozne cene na splošno v skladu s cenami vzorčenih izvoznikov. Ker ni bilo drugih podatkov, ki bi kazali nasprotno, se je menilo, da so rezultati vzorčenja za vse druge izvoznike reprezentativni. Poleg tega je treba opozoriti, da tako za druge sodelujoče izvoznike kot nesodelujoče izvoznike potrošnja Skupnosti v OP znašala približno 0,5 %. Zaradi tega se je štelo, da tak uvoz, tudi če bi bil nad ravnjo dampinga de minimis, sam po sebi ne bi povzročil škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi s temi sodelujočimi izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec, je bilo ugotovljeno, da so bile za pretežni del njihove prodaje izvozne cene na splošno v skladu s cenami vzorčenih izvoznikov. Ker ni bilo drugih podatkov, ki bi kazali nasprotno, se je menilo, da so rezultati vzorčenja za vse druge izvoznike reprezentativni. Poleg tega je treba opozoriti, da tako za druge sodelujoče izvoznike kot nesodelujoče izvoznike potrošnja Skupnosti v OP znašala približno 0,5 %. Zaradi tega se je štelo, da tak uvoz, tudi če bi bil nad ravnjo dampinga de minimis, sam po sebi ne bi povzročil škodo industriji Skupnosti.

3.5   Sklepna ugotovitev

| (46) | V skladu s členom 9(3) osnovne uredbe se zaključi protidampinški postopek, kjer je določeno, da je stopnja dampinga manjša od 2 %. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 9(3) osnovne uredbe se zaključi protidampinški postopek, kjer je določeno, da je stopnja dampinga manjša od 2 %.

| (47) | Zaradi tega in glede na zgornje ugotovitve se ta postopek zaključi. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi tega in glede na zgornje ugotovitve se ta postopek zaključi.

| (48) | Glede na zgornje določitve v zvezi z dampingom in v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe, tj. če je ugotovljeno, da je stopnja dampinga de minimis, se postopek nemudoma zaključi, se ni zdelo potrebno, da se sklepna ugotovitev določi glede na vidike škode, vzročne zveze in industrije Skupnosti – |
| --- | --- |

(48)

Glede na zgornje določitve v zvezi z dampingom in v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe, tj. če je ugotovljeno, da je stopnja dampinga de minimis, se postopek nemudoma zaključi, se ni zdelo potrebno, da se sklepna ugotovitev določi glede na vidike škode, vzročne zveze in industrije Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, iz železa ali jekla, vendar ne iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, opremljenih s priborom (fitingi) ali brez, uvrščenih pod oznake KN 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86 in 7312 10 88 in 7312 10 99 in s poreklom iz Republike Koreje, se zaključi.

Člen 2

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 283, 20.11.2004, str. 6.

2

(3)  UL L 217, 17.8.1999, str. 1.

3

(4)  UL L 217, 17.8.1999, str. 63.

4

(5)  UL L 238, 25.9.2003, str. 13.

5

(6)  UL L 238, 25.9.2003, str. 1.

6

(7)  UL L 211, 4.8.2001, str. 1.

7

(8)  UL L 34, 3.2.2001, str. 4.

8

(9)  UL L 211, 4.8.2001, str. 47.

9

(10)  UL L 348, 21.12.2002, str. 80.

10

(11)  UL L 180, 18.7.2003, str. 34.

11

(12)  UL L 120, 24.4.2004, str. 1.

12

(13)  UL L 328, 30.10.2004, str. 1.

13

(14)  UL C 272, 13.11.2003, str. 2.

14

(15)  UL L 211, 4.8.2001, str.1 (uvodna izjava (25))

15

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/68

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2005

o spremembi Odločbe 2005/693/ES o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Rusiji

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4176)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/740/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1), in zlasti člena 18(1) in (6) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 22(1) in (5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter so lahko resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter lahko znatno zmanjšajo donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter so lahko resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter lahko znatno zmanjšajo donosnost reje perutnine.

| (2) | Odločba Komisije 2005/693/ES z dne 6. oktobra 2005 o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Rusiji (3) je bila sprejeta po izbruhih aviarne influence v Rusiji. Navedena odločba začasno ustavlja uvoz ptic, razen perutnine, iz Rusije. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2005/693/ES z dne 6. oktobra 2005 o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Rusiji (3) je bila sprejeta po izbruhih aviarne influence v Rusiji. Navedena odločba začasno ustavlja uvoz ptic, razen perutnine, iz Rusije.

| (3) | Poleg tega Odločba 2005/693/ES začasno ustavlja uvoz nepredelanega perja in delov peres iz področij v Rusiji, naštetih v Prilogi I k navedeni odločbi. Vendar je uvoz nepredelanega perja in delov peres pod določenimi pogoji še vedno dovoljen iz tistih področij v Rusiji, ki niso našteta v Prilogi I k navedeni odločbi, vključno s tistimi področji, ki so zahodno od Urala, kjer ni bilo izbruhov bolezni na dan sprejetja Odločbe 2005/693/ES. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega Odločba 2005/693/ES začasno ustavlja uvoz nepredelanega perja in delov peres iz področij v Rusiji, naštetih v Prilogi I k navedeni odločbi. Vendar je uvoz nepredelanega perja in delov peres pod določenimi pogoji še vedno dovoljen iz tistih področij v Rusiji, ki niso našteta v Prilogi I k navedeni odločbi, vključno s tistimi področji, ki so zahodno od Urala, kjer ni bilo izbruhov bolezni na dan sprejetja Odločbe 2005/693/ES.

| (4) | Rusija je 19. oktobra 2005 Komisijo obvestila, da je prišlo do izbruha ptičje gripe v Tuli, osrednjem ruskem zveznem okrožju, kjer prej izbruhi niso bili zabeleženi in iz katerega še vedno lahko pride do uvoza nepredelanega perja in delov peres v skladu z Odločbo 2005/693/ES. |
| --- | --- |

(4)

Rusija je 19. oktobra 2005 Komisijo obvestila, da je prišlo do izbruha ptičje gripe v Tuli, osrednjem ruskem zveznem okrožju, kjer prej izbruhi niso bili zabeleženi in iz katerega še vedno lahko pride do uvoza nepredelanega perja in delov peres v skladu z Odločbo 2005/693/ES.

| (5) | V zvezi z nedavnimi izbruhi visoko patogene aviarne influence v Turčiji, Romuniji in Rusiji, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, posredni dokazi in podatki molekularne epidemiologije izrazito nakazujejo, da se je virus aviarne influence razširil na navedene tretje države iz osrednje Azije s pticami selivkami. To nakazuje tudi poročilo o nedavni misiji Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (O.I.E.) v Rusiji, ki je bilo objavljeno 14. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z nedavnimi izbruhi visoko patogene aviarne influence v Turčiji, Romuniji in Rusiji, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, posredni dokazi in podatki molekularne epidemiologije izrazito nakazujejo, da se je virus aviarne influence razširil na navedene tretje države iz osrednje Azije s pticami selivkami. To nakazuje tudi poročilo o nedavni misiji Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (O.I.E.) v Rusiji, ki je bilo objavljeno 14. oktobra 2005.

| (6) | Uvoz nepredelanega perja in delov peres v Skupnost je zato treba prepovedati iz tistih ruskih zveznih okrožij, kjer je nedavno prišlo do izbruha aviarne influence ali kjer je tveganje za to znatno, v skladu z obstoječim znanjem o selitvenih poteh ptic selivk, ki letijo iz področij osrednje Azije in Sibirije, kjer je bila bolezen zabeležena. |
| --- | --- |

(6)

Uvoz nepredelanega perja in delov peres v Skupnost je zato treba prepovedati iz tistih ruskih zveznih okrožij, kjer je nedavno prišlo do izbruha aviarne influence ali kjer je tveganje za to znatno, v skladu z obstoječim znanjem o selitvenih poteh ptic selivk, ki letijo iz področij osrednje Azije in Sibirije, kjer je bila bolezen zabeležena.

| (7) | Prilogo I k Odločbi 2005/693/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo I k Odločbi 2005/693/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Prilogi I k Odločbi 2005/693/ES se dodajo točke 4, 5, 6 in 7:

„4.   Osrednje zvezno okrožje

Vključeni so naslednji subjekti Ruske federacije: pokrajina Belgorod, pokrajina Bryansk, pokrajina Ivanovo, pokrajina Kaluga, pokrajina Kostroma, pokrajina Kursk, pokrajina Lipetsk, Moskva (mesto), pokrajina Moskva, pokrajina Oryol, pokrajina Ryazan, pokrajina Smolensk, pokrajina Tambov, pokrajina Tver, pokrajina Tula, pokrajina Vladimir, pokrajina Voronezh, pokrajina Yaroslavl.

5.   Južno zvezno okrožje

Vključeni so naslednji subjekti Ruske federacije: republika Adygeya, pokrajina Astrakhan, republika Čečenija, republika Dagestan, republika Ingušetija, republika Kabardino-Balkaria, republika Kalmykia, republika Karachay-Cherkessia, regija Krasnodar, republika Severna Osetija-Alania, regija Stavropol, pokrajina Rostov, pokrajina Volgograd.

6.   Severozahodno zvezno okrožje

Vključeni so naslednji subjekti Ruske federacije: pokrajina Arkhangelsk, republika Komi, pokrajina Novgorod, pokrajina Pskov, pokrajina Vologda.

7.   Zvezno okrožje Privolzhsky (Volga)

Vključeni so naslednji subjekti Ruske federacije: republika Bashkortostan, republika Chuvashia, pokrajina Kirov, republika Mari El, republika Mordovia, pokrajina Nizhny Novgorod, pokrajina Orenburg, pokrajina Penza, pokrajina Perm, avtonomno okrožje Permyakia, pokrajina Samara, pokrajina Saratov, republika Tatarstan, republika Udmurtia, pokrajina Ulyanovsk.“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

1

(2)  UL L 24, 31.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 30.4.2004, str. 1; popravljena različica v UL L 191, 28.5.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 263, 8.10.2005, str. 22.

3

---

Popravki

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/70

---

Sklepa Sveta 2005/772/ES z dne 17. oktobra 2005 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/428/SZVP

(
  Uradni list evropske unije L 272 z dne 18. oktobra 2005
  )

Sklep 2005/722/ES se glasi kakor sledi:

„SKLEP SVETA 2005/772/ES

z dne 17. oktobra 2005

o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/428/SZVP

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1), in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 6. junija 2005 sprejel Sklep 2005/428/SZVP o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/221/SZVP (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 6. junija 2005 sprejel Sklep 2005/428/SZVP o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/221/SZVP (2).

| (2) | Sprejet je bil posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001 – |
| --- | --- |

(2)

Sprejet je bil posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001 –

SKLENIL:

Člen 1

Seznam iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 se nadomesti z naslednjim:

| 1. | OSEBE






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

OSEBE

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 6. | ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 alt. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 alt. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 25. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja Komunistične partije Filipino, vključno z NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja Komunistične partije Filipino, vključno z NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 2. | SKUPINE IN SUBJEKTI






  1. | Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov) |
| --- | --- | --- |

2.

SKUPINE IN SUBJEKTI

1.

Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)

| 2. | Brigada mučenikov Al Akse |
| --- | --- |

2.

Brigada mučenikov Al Akse

| 3. | Al Aksa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al Aksa e.V.

| 4. | Al-Takfir in al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir in al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Komunistična partija Filipinov, vključno z Novo ljudsko vojsko (NPA), Filipini, povezana s Sisonom Jose Mariom C. (alias Armandom Liwanagom, alias Jomom, vodjo Komunistične partije Filipinov, vključno z NPA) |
| --- | --- |

7.

Komunistična partija Filipinov, vključno z Novo ljudsko vojsko (NPA), Filipini, povezana s Sisonom Jose Mariom C. (alias Armandom Liwanagom, alias Jomom, vodjo Komunistične partije Filipinov, vključno z NPA)

| 8. | Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (a.k.a. Al Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

8.

Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (a.k.a. Al Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 9. | Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C) |
| --- | --- |

9.

Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C)

| 10. | Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

10.

Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 11. | Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

11.

Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 12. | International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednrodna federacija sikhovske mladine) |
| --- | --- |

12.

International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednrodna federacija sikhovske mladine)

| 13. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

13.

Kahane Chai (Kach)

| 14. | Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

14.

Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 15. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez ‚National Council of Resistance of Iran‘ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

15.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez ‚National Council of Resistance of Iran‘ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 16. | Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16.

Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)

| 17. | Fronta za osvoboditev Palestine (PLF) |
| --- | --- |

17.

Fronta za osvoboditev Palestine (PLF)

| 18. | Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 19. | Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP) |
| --- | --- |

19.

Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

| 20. | Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC)

| 21. | Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC) |
| --- | --- |

21.

Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC)

| 22. | Vojska/fronta/ljudska revolucionarna osvobodilna stranka (DHKP/C) (Devrimci Sol, revolucionarna levica, Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Vojska/fronta/ljudska revolucionarna osvobodilna stranka (DHKP/C) (Devrimci Sol, revolucionarna levica, Dev Sol)

| 23. | Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 25. | Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25.

Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Člen 2

Sklep 2005/428/SZVP se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uveljavi se na dan objave.

V Luxembourgu, 17. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

M. BECKETT“

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1207/2005 (UL L 197, 28.7.2005, str. 16).

1

(2)  UL L 144, 8.6.2005, str. 59.

2

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/72

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1695/2005 z dne 17. oktobra 2005 o razpisu stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog francoske intervencijske agencije

(
  Uradni list Evropske unije L 272 z dne 18. oktobra 2005
  )

Na strani 4, prvi odstavek v točki 1 člena 5, se spremeni:

namesto:

„... v okviru prvega delnega razpisa 26. oktober 2005 do 9. ure (po bruseljskem času).“

beri:

„... v okviru prvega delnega razpisa 27. oktober 2005 do 9. ure (po bruseljskem času).“.

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/73

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1712/2005 z dne 19. oktobra 2005 o spremembah izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

(
  Uradni list Evropske unije L 274 z dne 20. oktobra 2005
  )

Na strani 75 se Uredba (ES) št. 1712/2005 spremeni, kot sledi:

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1712/2005

z dne 19. oktobra 2005

o spremembah izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvozna nadomestila za predelane proizvode iz žit in riža so bila določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1594/2005 (3). |
| --- | --- |

(1)

Izvozna nadomestila za predelane proizvode iz žit in riža so bila določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1594/2005 (3).

| (2) | Iz pravil, kriterijev in določb, navedenih v Uredbi (ES) št. 1594/2005, sledi, da je treba, glede na podatke, s katerimi trenutno razpolaga Komisija, trenutno veljavna izvozna nadomestila znižati v skladu s prilogo k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

Iz pravil, kriterijev in določb, navedenih v Uredbi (ES) št. 1594/2005, sledi, da je treba, glede na podatke, s katerimi trenutno razpolaga Komisija, trenutno veljavna izvozna nadomestila znižati v skladu s prilogo k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe (EGS) št. 1784/2003 in členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1785/2003, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 1518/95 (4), določena v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1594/2005, se spremenijo v skladu z zneski, navedenimi v Prilogi k tej uredbi, za proizvode iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 254, 30.9.2005, str. 47.

3

(4)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).“

4

---

| 21.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/74

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1713/2005 z dne 19. oktobra 2005 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit

(
  Uradni list Evropske unije L 274 z dne 20. oktobra 2005
  )

Stran 77, Uredba (ES) št. 1713/2005 se spremeni, kot sledi:

„UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1713/2005

z dne 19. oktobra 2005

o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), in zlasti člena 8(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količina, ki jo zajemajo vloge za vnaprejšnjo določitev nadomestil za proizvode iz krompirjevega škroba in koruze, je zelo pomembna in lahko privede do špekulacij. Zato je bilo sklenjeno, da se zavrnejo vse vloge za izvozna dovoljenja za te proizvode, predložene 17., 18. in 19. oktobra 2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1342/2003 se vloge za izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo nadomestil za proizvode s tarifnimi oznakami KN 1102 20 10, 1102 20 90, 1103 13 10, 1103 13 90, 1104 23 10, 1108 12 00, 1108 13 00, 1702 30 51, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 90 50, predložene 17., 18. in 19. oktobra 2005, zavrnejo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1092/2004 (UL L 209, 11.6.2004, str. 9).“

2

---