# Den Europæiske Unions L 269/14.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 269 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang14. oktober 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 269

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang14. oktober 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1666/2005 af 13. oktober 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1667/2005 af 13. oktober 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 60/2004 om overgangsforanstaltninger for sukker som følge af Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1668/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse for regnskabsåret 2006 for EUGFL, Garantisektionen, af de rentesatser, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med intervention i form af opkøb, oplagring og afsætning | 4 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1669/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af den tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker, som er gældende fra den 14. oktober 2005 | 6 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1670/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand | 8 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1671/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker til visse tredjelande i forbindelse med den 9. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1138/2005 | 10 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1672/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004 | 11 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1673/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004 | 13 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1674/2005 af 13. oktober 2005 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område I og II b fra fartøjer, der fører polsk flag | 14 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1675/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug | 16 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1676/2005 af 13. oktober 2005 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation | 18 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1677/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation | 19 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1678/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation | 20 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 1666/2005 af 13. oktober 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1667/2005 af 13. oktober 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 60/2004 om overgangsforanstaltninger for sukker som følge af Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1668/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse for regnskabsåret 2006 for EUGFL, Garantisektionen, af de rentesatser, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med intervention i form af opkøb, oplagring og afsætning

4

Kommissionens forordning (EF) nr. 1669/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af den tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker, som er gældende fra den 14. oktober 2005

6

Kommissionens forordning (EF) nr. 1670/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

8

Kommissionens forordning (EF) nr. 1671/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker til visse tredjelande i forbindelse med den 9. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1138/2005

10

Kommissionens forordning (EF) nr. 1672/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004

11

Kommissionens forordning (EF) nr. 1673/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004

13

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1674/2005 af 13. oktober 2005 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område I og II b fra fartøjer, der fører polsk flag

14

Kommissionens forordning (EF) nr. 1675/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

16

Kommissionens forordning (EF) nr. 1676/2005 af 13. oktober 2005 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation

18

Kommissionens forordning (EF) nr. 1677/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation

19

Kommissionens forordning (EF) nr. 1678/2005 af 13. oktober 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation

20

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Europa-Parlamentet og Rådet |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren | 21 |
| | * | Europa-parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af rehabiliterings- og genopbygningsstøtte til de tsunami-ramte lande i overensstemmelse med punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 | 23 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om revision af de finansielle overslag 2000-2006 | 24 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 2. august 2004 om den statsstøtte, som Frankrig har ydet France Télécom
  (meddelt under nummer K(2004) 3061)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. oktober 2005 om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med mistanke om højpatogen aviær influenza i Rumænien
  (meddelt under nummer K(2005) 4068)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Afgørelse nr. 1/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen | 44 |
| | * | Afgørelse nr. 5/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for fælles forsendelse den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure | 46 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Europa-Parlamentet og Rådet

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren

21

*

Europa-parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af rehabiliterings- og genopbygningsstøtte til de tsunami-ramte lande i overensstemmelse med punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999

23

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om revision af de finansielle overslag 2000-2006

24

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 2. august 2004 om den statsstøtte, som Frankrig har ydet France Télécom
  (meddelt under nummer K(2004) 3061)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 3061)

1

30

*

Kommissionens beslutning af 13. oktober 2005 om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med mistanke om højpatogen aviær influenza i Rumænien
  (meddelt under nummer K(2005) 4068)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 4068)

1

42

*

Afgørelse nr. 1/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen

44

*

Afgørelse nr. 5/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for fælles forsendelse den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1666/2005

af 13. oktober 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 13. oktober 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1667/2005

af 13. oktober 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 60/2004 om overgangsforanstaltninger for sukker som følge af Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse,

under henvisning til akten vedrørende Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse, særlig artikel 41, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 60/2004 (1) er det fastsat, at det beløb, som nævnte medlemsstater skal betale for de overskudsmængder, der ikke er fjernet, tages i betragtning ved beregningen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2004/05. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 60/2004 (1) er det fastsat, at det beløb, som nævnte medlemsstater skal betale for de overskudsmængder, der ikke er fjernet, tages i betragtning ved beregningen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2004/05.

| (2) | Det beløb, der skal betales, vil ikke være kendt ved beregningen af afgifterne for produktionsåret 2004/05 i september 2005, da fristen for fremlæggelse af bevis for fjernelse er udskudt til den 31. marts 2006 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 651/2005. Det bør derfor fastsættes, at nævnte beløb tages i betragtning ved beregningen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2005/06 i september 2006. |
| --- | --- |

(2)

Det beløb, der skal betales, vil ikke være kendt ved beregningen af afgifterne for produktionsåret 2004/05 i september 2005, da fristen for fremlæggelse af bevis for fjernelse er udskudt til den 31. marts 2006 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 651/2005. Det bør derfor fastsættes, at nævnte beløb tages i betragtning ved beregningen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2005/06 i september 2006.

| (3) | Forordning (EF) nr. 60/2004 bør ændres i overensstemmelse hermed. Da denne ændring skal finde sted før fastsættelsen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2004/05, bør det fastsættes, at nærværende forordning straks træder i kraft. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 60/2004 bør ændres i overensstemmelse hermed. Da denne ændring skal finde sted før fastsættelsen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2004/05, bør det fastsættes, at nærværende forordning straks træder i kraft.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 60/2004 affattes således:

»2.   Fremlægges der ikke bevis for fjernelsen fra markedet, jf. stk. 1, for en del af eller hele overskudsmængden, pålægges det den nye medlemsstat at betale et beløb svarende til den ikke fjernede mængde multipliceret med den højeste eksportrestitution for hvidt sukker henhørende under KN-kode 1701 99 10 i perioden fra den 1. maj 2004 til den 30. november 2005. 25 % af det samlede beløb skal konteres EF's budget senest den 31. december i hvert af årene 2006, 2007, 2008 og 2009. Der vil blive taget hensyn til det samlede beløb ved beregningen af produktionsafgifterne for produktionsåret 2005/06.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 9 af 15.1.2004, s. 8. Ændret ved forordning (EF) nr. 651/2005 (EUT L 108 af 29.4.2005, s. 3).

1

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1668/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse for regnskabsåret 2006 for EUGFL, Garantisektionen, af de rentesatser, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med intervention i form af opkøb, oplagring og afsætning

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1883/78 af 2. august 1978 om de almindelige regler for finansiering af interventioner gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (1), særlig artikel 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 3 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 411/88 af 12. februar 1988 om den metode og den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning (2), svarer den ensartede rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med intervention, til EURIBOR-satsen for tremånederslån og tolvmånederslån med en vægtning af disse på henholdsvis en tredjedel og to tredjedele. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 3 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 411/88 af 12. februar 1988 om den metode og den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning (2), svarer den ensartede rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med intervention, til EURIBOR-satsen for tremånederslån og tolvmånederslån med en vægtning af disse på henholdsvis en tredjedel og to tredjedele.

| (2) | Kommissionen fastsætter denne sats inden begyndelsen af hvert regnskabsår for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, på grundlag af de rentesatser, som konstateres i en periode på seks måneder inden fastsættelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen fastsætter denne sats inden begyndelsen af hvert regnskabsår for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, på grundlag af de rentesatser, som konstateres i en periode på seks måneder inden fastsættelsen.

| (3) | Ifølge artikel 4, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 411/88 fastsættes der en særlig rentesats for de medlemsstater, hvis rentesats i mindst seks måneder har været lavere end den ensartede rentesats, der er fastsat for Fællesskabet. Meddeler medlemsstaten ikke inden regnskabsårets udgang gennemsnitssatsen for sine renteudgifter, fastsættes den særlige rentesats på grundlag af den referencerentesats, der er angivet i bilaget til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 4, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 411/88 fastsættes der en særlig rentesats for de medlemsstater, hvis rentesats i mindst seks måneder har været lavere end den ensartede rentesats, der er fastsat for Fællesskabet. Meddeler medlemsstaten ikke inden regnskabsårets udgang gennemsnitssatsen for sine renteudgifter, fastsættes den særlige rentesats på grundlag af den referencerentesats, der er angivet i bilaget til nævnte forordning.

| (4) | Artikel 4, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 411/88 fastsætter, at hvis en medlemsstats gennemsnitssats for renteudgifter for regnskabsårene 2005 og 2006 er højere end det dobbelte af den ensartede rentesats, der er fastsat for Fællesskabet, kan Fællesskabet refundere renteudgifterne på grundlag af den ensartede rentesats forhøjet med forskellen mellem det dobbelte af sidstnævnte sats og medlemsstatens faktiske sats. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 4, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 411/88 fastsætter, at hvis en medlemsstats gennemsnitssats for renteudgifter for regnskabsårene 2005 og 2006 er højere end det dobbelte af den ensartede rentesats, der er fastsat for Fællesskabet, kan Fællesskabet refundere renteudgifterne på grundlag af den ensartede rentesats forhøjet med forskellen mellem det dobbelte af sidstnævnte sats og medlemsstatens faktiske sats.

| (5) | Med henblik på medlemsstaternes meddelelser til Kommissionen bør rentesatserne for regnskabsåret 2006 for EUGFL, Garantisektionen, fastsættes under hensyn til ovenstående elementer. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på medlemsstaternes meddelelser til Kommissionen bør rentesatserne for regnskabsåret 2006 for EUGFL, Garantisektionen, fastsættes under hensyn til ovenstående elementer.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra EUGFL-Komitéen — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra EUGFL-Komitéen —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de udgifter, der skal afholdes for regnskabsåret 2006 for EUGFL, Garantisektionen, fastsættes:

| 1) | den ensartede rentesats, jf. artikel 5 i forordning (EØF) nr. 1883/78, til 2,2 % for andre medlemsstater end dem, der omhandles i nr. 2) og 3) i nærværende artikel |
| --- | --- |

1)

den ensartede rentesats, jf. artikel 5 i forordning (EØF) nr. 1883/78, til 2,2 % for andre medlemsstater end dem, der omhandles i nr. 2) og 3) i nærværende artikel

| 2) | den særlige rentesats, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 411/88, til:






  a) | 2,1 % for Tjekkiet, Frankrig, Østrig og Finland |
| --- | --- | --- |

2)

den særlige rentesats, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 411/88, til:

a)

2,1 % for Tjekkiet, Frankrig, Østrig og Finland

| b) | 1,8 % for Sverige |
| --- | --- |

b)

1,8 % for Sverige

| 3) | den rentesats, der refunderes efter artikel 4, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 411/88, til:






  a) | 3,2 % for Cypern |
| --- | --- | --- |

3)

den rentesats, der refunderes efter artikel 4, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 411/88, til:

a)

3,2 % for Cypern

| b) | 5,1 % for Ungarn |
| --- | --- |

b)

5,1 % for Ungarn

| c) | 3,0 % for Polen |
| --- | --- |

c)

3,0 % for Polen

| d) | 2,8 % for Slovenien |
| --- | --- |

d)

2,8 % for Slovenien

| e) | 2,3 % for Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

e)

2,3 % for Det Forenede Kongerige.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 216 af 5.8.1978, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 695/2005 (EUT L 114 af 4.5.2005, s. 1).

1

(2)  EFT L 40 af 13.2.1988, s. 25. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 956/2005 (EUT L 164 af 24.6.2005, s. 8).

2

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1669/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af den tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker, som er gældende fra den 14. oktober 2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 24, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om ændring af forordning (EØF) nr. 785/68 (2) betragtes cif-prisen ved import af melasse, der fastsættes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 785/68 (3), som værende den repræsentative pris. Denne pris fastsættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om ændring af forordning (EØF) nr. 785/68 (2) betragtes cif-prisen ved import af melasse, der fastsættes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 785/68 (3), som værende den repræsentative pris. Denne pris fastsættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68.

| (2) | For så vidt angår fastsættelsen af de repræsentative priser, bør der tages hensyn til alle de oplysninger, der omhandles i artikel 3 i forordning (EØF) nr. 785/68, undtagen i de tilfælde, der omhandles i artikel 4 i nævnte forordning, og denne prisfastsættelse kan i givet fald foretages efter metoden i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68. |
| --- | --- |

(2)

For så vidt angår fastsættelsen af de repræsentative priser, bør der tages hensyn til alle de oplysninger, der omhandles i artikel 3 i forordning (EØF) nr. 785/68, undtagen i de tilfælde, der omhandles i artikel 4 i nævnte forordning, og denne prisfastsættelse kan i givet fald foretages efter metoden i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68.

| (3) | For så vidt angår den prisregulering, der ikke vedrører standardkvaliteten, bør priserne alt efter kvaliteten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes ved anvendelse af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68. |
| --- | --- |

(3)

For så vidt angår den prisregulering, der ikke vedrører standardkvaliteten, bør priserne alt efter kvaliteten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes ved anvendelse af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68.

| (4) | Når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95. Såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told. |
| --- | --- |

(4)

Når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95. Såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told.

| (5) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden bør fastsættes for de pågældende produkter i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, og artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden bør fastsættes for de pågældende produkter i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, og artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1422/95.

| (6) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(6)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EFT L 141 af 24.6.1995, s. 12. Ændret ved forordning (EF) nr. 79/2003 (EFT L 13 af 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EFT 145 af 27.6.1968, s. 12. Ændret ved forordning (EF) nr. 1422/95.

3

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægsimporttold for melasse i sektoren for sukker, der er gældende fra den 14. oktober 2005

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret.

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1670/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 27, stk. 5, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 27 i forordning (EF) nr. 1260/2001 kan forskellen mellem noteringerne og priserne på verdensmarkedet for de produkter, som er nævnt i forordningens artikel 1, stk. 1, litra a), og priserne for disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 27 i forordning (EF) nr. 1260/2001 kan forskellen mellem noteringerne og priserne på verdensmarkedet for de produkter, som er nævnt i forordningens artikel 1, stk. 1, litra a), og priserne for disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1260/2001 skal restitutionerne for hvidt sukker og råsukker, der ikke er denatureret, og som udføres i uforarbejdet stand, fastsættes under hensyntagen til situationen på fællesskabsmarkedet og på verdensmarkedet for sukker og navnlig under hensyntagen til de pris- og omkostningsfaktorer, som er nævnt i forordningens artikel 28. Ifølge samme artikel skal der endvidere tages hensyn til de påtænkte udførslers økonomiske aspekt. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1260/2001 skal restitutionerne for hvidt sukker og råsukker, der ikke er denatureret, og som udføres i uforarbejdet stand, fastsættes under hensyntagen til situationen på fællesskabsmarkedet og på verdensmarkedet for sukker og navnlig under hensyntagen til de pris- og omkostningsfaktorer, som er nævnt i forordningens artikel 28. Ifølge samme artikel skal der endvidere tages hensyn til de påtænkte udførslers økonomiske aspekt.

| (3) | For råsukkers vedkommende skal restitutionen fastsættes for standardkvaliteten. Denne er defineret i bilag I, punkt II, i forordning (EF) nr. 1260/2001. Denne restitution fastsættes i øvrigt i overensstemmelse med artikel 28, stk. 4, i nævnte forordning. Kandissukker er defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 2135/95 af 7. september 1995 om gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner i sukkersektoren (2). Den således beregnede restitution bør, for så vidt angår sukker tilsat smagsstoffer eller farvestoffer, gælde for det pågældende sukkers saccharoseindhold og fastsættes pr. 1 % af dette indhold. |
| --- | --- |

(3)

For råsukkers vedkommende skal restitutionen fastsættes for standardkvaliteten. Denne er defineret i bilag I, punkt II, i forordning (EF) nr. 1260/2001. Denne restitution fastsættes i øvrigt i overensstemmelse med artikel 28, stk. 4, i nævnte forordning. Kandissukker er defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 2135/95 af 7. september 1995 om gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner i sukkersektoren (2). Den således beregnede restitution bør, for så vidt angår sukker tilsat smagsstoffer eller farvestoffer, gælde for det pågældende sukkers saccharoseindhold og fastsættes pr. 1 % af dette indhold.

| (4) | I særlige tilfælde kan restitutionsbeløbet fastsættes i retsakter af anden karakter. |
| --- | --- |

(4)

I særlige tilfælde kan restitutionsbeløbet fastsættes i retsakter af anden karakter.

| (5) | Restitutionen skal fastsættes hver anden uge. Den kan ændres i mellemtiden. |
| --- | --- |

(5)

Restitutionen skal fastsættes hver anden uge. Den kan ændres i mellemtiden.

| (6) | Efter artikel 27, stk. 5, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1260/2001 kan situationen på verdensmarkedet eller særlige forhold på visse markeder gøre det nødvendigt at differentiere restitutionen for de produkter, der er nævnt i den pågældende forordnings artikel 1, efter bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(6)

Efter artikel 27, stk. 5, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1260/2001 kan situationen på verdensmarkedet eller særlige forhold på visse markeder gøre det nødvendigt at differentiere restitutionen for de produkter, der er nævnt i den pågældende forordnings artikel 1, efter bestemmelsessted.

| (7) | Den betydelige og hurtige stigning i præferenceimporten af sukker fra de vestlige Balkanlande siden begyndelsen af 2001 og eksporten af sukker fra Fællesskabet til disse lande forekommer meget unaturlig. |
| --- | --- |

(7)

Den betydelige og hurtige stigning i præferenceimporten af sukker fra de vestlige Balkanlande siden begyndelsen af 2001 og eksporten af sukker fra Fællesskabet til disse lande forekommer meget unaturlig.

| (8) | For at undgå misbrug i form af reimport i Fællesskabet af sukker, for hvilket der er ydet eksportrestitution, bør der for de i denne forordning omhandlede produkter ikke fastsættes restitution ved eksport til de vestlige Balkanlande. |
| --- | --- |

(8)

For at undgå misbrug i form af reimport i Fællesskabet af sukker, for hvilket der er ydet eksportrestitution, bør der for de i denne forordning omhandlede produkter ikke fastsættes restitution ved eksport til de vestlige Balkanlande.

| (9) | Under hensyn til disse forhold og den nuværende situation på sukkermarkedet, navnlig noteringer og priser på sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet, bør der fastsættes passende restitutionsbeløb. |
| --- | --- |

(9)

Under hensyn til disse forhold og den nuværende situation på sukkermarkedet, navnlig noteringer og priser på sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet, bør der fastsættes passende restitutionsbeløb.

| (10) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(10)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Eksportrestitutionerne for de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1260/2001, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, fastsættes til de beløb, der er angivet i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EFT L 214 af 8.9.1995, s. 16.

2

---

BILAG

EKSPORTRESTITUTIONER FOR HVIDT SUKKER OG RÅSUKKER I UFORARBEJDET STAND, DER SKAL ANVENDES FRA DEN 14. OKTOBER 2005 (1)

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto | 0,3744 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:







  S00 | : | Alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre områder, proviantering og bestemmelsessteder, der ligestilles med eksport fra EU) undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro (inklusive Kosovo som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, bortset fra sukker, der er tilsat de produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 2201/96 (EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29). |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto

0,3744

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

S00

:

Alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre områder, proviantering og bestemmelsessteder, der ligestilles med eksport fra EU) undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro (inklusive Kosovo som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, bortset fra sukker, der er tilsat de produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 2201/96 (EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Fra den 1. februar 2005 finder de i bilaget anførte satser ikke anvendelse i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2005/45/EF af 22. december 2004 om indgåelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdede landbrugsprodukter (EUT L 23 af 26.1.2005, s. 17).

(2)  Dette beløb gælder for råsukker med en udbyttesats på 92 %. Hvis udbyttesatsen for det eksporterede råsukker er forskellig fra 92 %, beregnes restitutionsbeløbet efter bestemmelserne i artikel 28, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1260/2001.

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1671/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker til visse tredjelande i forbindelse med den 9. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1138/2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 27, stk. 5, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2005 af 15. juli 2005 om en løbende licitation for produktionsåret 2005/06 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker (2) foranstaltes dellicitationer med henblik på eksport af dette sukker til visse tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2005 af 15. juli 2005 om en løbende licitation for produktionsåret 2005/06 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker (2) foranstaltes dellicitationer med henblik på eksport af dette sukker til visse tredjelande.

| (2) | I henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1138/2005 fastsættes der i påkommende tilfælde for den pågældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen og den forventede udvikling på markedet for sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1138/2005 fastsættes der i påkommende tilfælde for den pågældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen og den forventede udvikling på markedet for sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet.

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For den 9. dellicitation for hvidt sukker, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1138/2005, fastsættes maksimumseksportrestitutionen til 39,407 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 185 af 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1672/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 31, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 581/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse typer smør (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 581/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse typer smør (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation.

| (2) | I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 11. oktober 2005. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 11. oktober 2005.

| (3) | Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for de produkter, der er nævnt i samme forordnings artikel 1, stk. 1, for den licitationsperiode, der udløber den 11. oktober 2005, som angivet i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 64. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1239/2005 (EUT L 200 af 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 58. Ændret ved forordning (EF) nr. 2250/2004 (EUT L 381 af 28.12.2004, s. 25).

3

---

BILAG

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Eksportrestitutionskode | Maksimumseksportrestitution for eksport til de destinationer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 581/2004 |
| Smør | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Smør | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Butteroil | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Eksportrestitutionskode

Maksimumseksportrestitution for eksport til de destinationer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 581/2004

Smør

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Smør

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Butteroil

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/13

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1673/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 31, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 582/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for skummetmælkspulver (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 582/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for skummetmælkspulver (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation.

| (2) | I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 11. oktober 2005. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 11. oktober 2005.

| (3) | Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004, er maksimumseksportrestitutionen for det produkt og de destinationer, der er nævnt i samme forordnings artikel 1, stk. 1, 12,49 EUR/100 kg for den licitationsperiode, der udløber den 11. oktober 2005.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 67. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1239/2005 (EUT L 200 af 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 58. Ændret ved forordning (EF) nr. 2250/2004 (EUT L 381 af 28.12.2004, s. 25).

3

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1674/2005

af 13. oktober 2005

om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område I og II b fra fartøjer, der fører polsk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2005.

| (2) | Ifølge de oplysninger, der er meddelt Kommissionen, har fiskeriet efter bestanden omhandlet i bilaget til nærværende forordning fra fartøjer, som fører en medlemsstats flag eller er registreret i den medlemsstat, der er nævnt i bilaget, nået den tildelte kvote for 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, der er meddelt Kommissionen, har fiskeriet efter bestanden omhandlet i bilaget til nærværende forordning fra fartøjer, som fører en medlemsstats flag eller er registreret i den medlemsstat, der er nævnt i bilaget, nået den tildelte kvote for 2005.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, der for 2005 blev tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter denne dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1300/2005 (EUT L 207 af 10.8.2005, s. 1).

3

---

BILAG

| Medlemsstat | Polen |
| --- | --- |
| Bestand | COD/1/2B. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | I, II b |
| Område | 1. september 2005 |

Medlemsstat

Polen

Bestand

COD/1/2B.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

I, II b

Område

1. september 2005

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1675/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1784/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1784/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2). |
| --- | --- |

(2)

Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2).

| (3) | Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågældende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågældende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95.

| (4) | Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differentieres efter deres bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differentieres efter deres bestemmelsessted.

| (5) | Restitutionen skal fastsættes mindst en gang om måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum. |
| --- | --- |

(5)

Restitutionen skal fastsættes mindst en gang om måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum.

| (6) | Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget. |
| --- | --- |

(6)

Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget.

| (7) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(7)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, litra a), b) og c), i forordning (EF) nr. 1784/2003 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 13. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.







  C01 | : | Alle tredjelande undtagen Albanien, Bulgarien, Rumænien, Kroatien, Bosnien og Hercegovina, Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Liechtenstein og Schweiz. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

C01

:

Alle tredjelande undtagen Albanien, Bulgarien, Rumænien, Kroatien, Bosnien og Hercegovina, Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Liechtenstein og Schweiz.

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/18

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1676/2005

af 13. oktober 2005

om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af byg til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af byg til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1058/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte, at licitationen skal være uden virkning. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte, at licitationen skal være uden virkning.

| (3) | Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution. |
| --- | --- |

(3)

Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De bud, der er meddelt fra den 7. til den 13. oktober 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation over restitutionen ved udførsel af byg, skal være uden virkning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/19

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1677/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 7,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2), særlig artikel 7,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1438/2005 af 2. september 2005 om en særlig interventionsforanstaltning for havre i Finland og Sverige for markedsåret 2005/2006 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande med undtagelse af Bulgarien, Norge, Rumænien og Schweiz, blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1438/2005. |
| --- | --- |

(1)

En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande med undtagelse af Bulgarien, Norge, Rumænien og Schweiz, blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1438/2005.

| (2) | Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der fastsættes en maksimumsrestitution. |
| --- | --- |

(2)

Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der fastsættes en maksimumsrestitution.

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles fra den 7. til den 13. oktober 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for havre til 22,56 EUR/t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  EUT L 228 af 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/20

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1678/2005

af 13. oktober 2005

om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1059/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles den 7. til den 13. oktober 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for blød hvede til 9,00 EUR/t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Europa-Parlamentet og Rådet

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/21

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 7. september 2005

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i overensstemmelse med punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren

(2005/706/EF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), særlig punkt 3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabet har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at vise solidaritet med befolkningen i katastroferamte områder. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at vise solidaritet med befolkningen i katastroferamte områder.

| (2) | Slovakiet indgav den 24. januar 2005 en anmodning om anvendelse af fonden i forbindelse med en stormkatastrofe. |
| --- | --- |

(2)

Slovakiet indgav den 24. januar 2005 en anmodning om anvendelse af fonden i forbindelse med en stormkatastrofe.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR.

| (4) | Stormen i Slovakiet i november 2004 opfylder kriterierne for anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — |
| --- | --- |

(4)

Stormen i Slovakiet i november 2004 opfylder kriterierne for anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005 anvendes Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til at frigøre et beløb på 5 667 578 EUR i forpligtelsesbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. september 2005.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

D. ALEXANDER

Formand

---

(1)  EFT C 283 af 20.11.2002, s. 1.

1

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/23

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 7. september 2005

om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af rehabiliterings- og genopbygningsstøtte til de tsunami-ramte lande i overensstemmelse med punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999

(2005/707/EF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), særlig punkt 24,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtning:

Budgetmyndigheden har godkendt at yde støtte til rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger i de jordskælvs-/tsunami-ramte lande (især Indonesien, Sri Lanka og Maldiverne) til et samlet beløb af 350 mio. EUR, heraf 170 mio. EUR i 2005. En del af finansieringsbehovet dækkes, efter aftale med de pågældende lande, ved at omfordele de beløb, der endnu ikke er disponeret over, til programmer i denne region (60 mio. EUR), ved at benytte beredskabsordningen (12 mio. EUR) og ved anvendelse af nødhjælpsreserven (70 mio. EUR). Da loftet for udgiftsområde 4, »Foranstaltninger udadtil«, allerede er overskredet med ca. 100 mio. EUR i 2005, og da alle omfordelingsmuligheder inden for dette udgiftsområde er opbrugt, skal 15 mio. EUR finansieres ved en supplerende anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I ændringsbudget nr. 3/2005 til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005 anvendes fleksibilitetsinstrumentet til at stille forpligtelsesbevillinger til et beløb af 15 mio. EUR til rådighed.

Beløbet skal anvendes til finansiering af rehabilitering og genopbygning i de jordskælvs-/tsunami-ramte lande i Asien, der er omfattet af udgiftsområde 4 »Foranstaltninger udadtil« i det finansielle overslag under artikel 19 10 04 »Rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger til fordel for udviklingslandene i Asien« på budgettet for 2005.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. september 2005.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

D. ALEXANDER

Formand

---

(1)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Aftalen ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

1

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/24

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 7. september 2005

om revision af de finansielle overslag 2000-2006

(2005/708/EF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), særlig punkt 19, 20 og 21,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/430/EF af 19. maj 2003 om revision af de finansielle overslag (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter proceduren i EF-traktatens artikel 272, stk. 9, femte afsnit (3), og

ud fra følgende betragtninger:

Ifølge reformen af den fælles landbrugspolitik, som Rådet vedtog i september 2003 (4), skal der ske en reduktion af direkte betalinger (»graduering«) til finansiering af udvikling af landdistrikter for at opnå en bedre balance mellem de politiske redskaber, der er udformet for at fremme et bæredygtigt landbrug, og de redskaber, der er udformet for at fremme udvikling af landdistrikter og for at finansiere yderligere foranstaltninger til udvikling af landdistrikter. De finansielle overslag i bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren som revideret ved afgørelse 2003/430/EF, herefter benævnt »finansielle overslag«, bør derfor ændres for at tage hensyn til virkningen af »graduering« i 2006. Som følge heraf kan forpligtelsesbevillinger fra underudgiftsområde 1a »Den fælles landbrugspolitik« anvendes til at finansiere yderligere foranstaltninger under underudgiftsområde 1b »Udvikling af landdistrikter« uden at ændre loftet for udgiftsområde 1 »Landbrug«.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

De finansielle overslag revideres således:

I de årlige lofter over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1 i tabellerne 1a, 1b, 2a og 2b foretages følgende ændringer:

| a) | Tallet for underudgiftsområde 1a »Den fælles landbrugspolitik« reduceres i 2006 med det beløb, der svarer til gradueringen:






  Reducerede beløb i Den fælles landbrugspolitik | 2006 |
| --- | --- | --- |
| mio. EUR i 1999-priser | – 570 |
| mio. EUR i 2006-priser | – 655 |

a)

Tallet for underudgiftsområde 1a »Den fælles landbrugspolitik« reduceres i 2006 med det beløb, der svarer til gradueringen:

Reducerede beløb i Den fælles landbrugspolitik

2006

mio. EUR i 1999-priser

– 570

mio. EUR i 2006-priser

– 655

| b) | Tallet for underudgiftsområde 1b »Udvikling af landdistrikter« forhøjes i 2006 med det beløb, der svarer til gradueringen:






  Forhøjede beløb i Udvikling af landdistrikter | 2006 |
| --- | --- | --- |
| mio. EUR i 1999-priser | + 570 |
| mio. EUR i 2005-priser | + 655 |

b)

Tallet for underudgiftsområde 1b »Udvikling af landdistrikter« forhøjes i 2006 med det beløb, der svarer til gradueringen:

Forhøjede beløb i Udvikling af landdistrikter

2006

mio. EUR i 1999-priser

+ 570

mio. EUR i 2005-priser

+ 655

Artikel 2

1.   De finansielle overslag for Den Europæiske Union, udtrykt i 1999-priser, fremgår af tabel 1a og 1b i bilaget.

2.   De finansielle overslag, der er en følge af den tekniske justering for 2005 i overensstemmelse med bevægelserne i bruttonationalindkomst (BNI) og priser, fremgår af tabel 2a og 2b i bilaget.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. september 2005.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

D. ALEXANDER

Formand

---

(1)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Aftale ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).

1

(2)  EUT L 147 af 14.6.2003, s. 31.

2

(3)  Europa-Parlamentets afgørelse af 7.9.2005 og Rådets afgørelse af 18.7.2005.

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

4

---

BILAG

Tabel 1a:   Reviderede finansielle overslag (EU-25) i 1999-priser

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forpligtelsesbevillinger | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LANDBRUG |

(mio. EUR)

Forpligtelsesbevillinger

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LANDBRUG

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a. | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

1a.

Den fælles landbrugspolitik

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b. | Udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

1b.

Udvikling af landdistrikter

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | STRUKTURFORANSTALTNINGER |
| --- | --- |

2.

STRUKTURFORANSTALTNINGER

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Strukturfonde

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Samhørighedsfonden

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | INTERNE POLITIKKER |
| --- | --- |

3.

INTERNE POLITIKKER

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | FORANSTALTNINGER UDADTIL |
| --- | --- |

4.

FORANSTALTNINGER UDADTIL

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | ADMINISTRATION (1) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRATION (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | RESERVER |
| --- | --- |

6.

RESERVER

900

900

650

400

400

400

400

Monetær reserve

500

500

250

Nødhjælpsreserve

200

200

200

200

200

200

200

Garantireserve

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | FØRTILTRÆDELSESSTØTTE |
| --- | --- |

7.

FØRTILTRÆDELSESSTØTTE

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Landbrug

520

520

520

520

Førtiltrædelsesstrukturinstrumentet

1 040

1 040

1 040

1 040

Phare (ansøgerlande)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENSATION |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATION

1 273

1 173

940

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Loft, betalingsbevillinger i % af BNI (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Margen for uforudsete udgifter

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Loft — egne indtægter

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Tabel 1b:   Reviderede finansielle overslag (EU-25) i 1999-priser

(inkl. budgetvirkningerne af en politisk aftale med Cypern)

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forpligtelsesbevillinger | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LANDBRUG |

(mio. EUR)

Forpligtelsesbevillinger

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LANDBRUG

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a. | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

1a.

Den fælles landbrugspolitik

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b. | Udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

1b.

Udvikling af landdistrikter

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | STRUKTURFORANSTALTNINGER |
| --- | --- |

2.

STRUKTURFORANSTALTNINGER

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Strukturfonde

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Samhørighedsfonden

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | INTERNE POLITIKKER |
| --- | --- |

3.

INTERNE POLITIKKER

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | FORANSTALTNINGER UDADTIL |
| --- | --- |

4.

FORANSTALTNINGER UDADTIL

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | ADMINISTRATION (2) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRATION (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | RESERVER |
| --- | --- |

6.

RESERVER

900

900

650

400

400

400

400

Monetær reserve

500

500

250

Nødhjælpsreserve

200

200

200

200

200

200

200

Garantireserve

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | FØRTILTRÆDELSESSTØTTE |
| --- | --- |

7.

FØRTILTRÆDELSESSTØTTE

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Landbrug

520

520

520

520

Førtiltrædelsesstrukturinstrumentet

1 040

1 040

1 040

1 040

Phare (ansøgerlande)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENSATION |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATION

1 273

1 173

940

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Loft, betalingsbevillinger i % af BNI (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Margen for uforudsete udgifter

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Loft — egne indtægter

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Tabel 2a:   Reviderede finansielle overslag (EU-25) i løbende priser

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forpligtelsesbevillinger | Løbende priser |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LANDBRUG |

(mio. EUR)

Forpligtelsesbevillinger

Løbende priser

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LANDBRUG

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a. | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

1a.

Den fælles landbrugspolitik

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b. | Udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

1b.

Udvikling af landdistrikter

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | STRUKTURFORANSTALTNINGER |
| --- | --- |

2.

STRUKTURFORANSTALTNINGER

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Strukturfonde

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Samhørighedsfonden

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | INTERNE POLITIKKER |
| --- | --- |

3.

INTERNE POLITIKKER

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | FORANSTALTNINGER UDADTIL |
| --- | --- |

4.

FORANSTALTNINGER UDADTIL

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | ADMINISTRATION (3) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRATION (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | RESERVER |
| --- | --- |

6.

RESERVER

906

916

676

434

442

446

458

Monetær reserve

500

500

250

Nødhjælpsreserve

203

208

213

217

221

223

229

Garantireserve

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | FØRTILTRÆDELSESSTØTTE |
| --- | --- |

7.

FØRTILTRÆDELSESSTØTTE

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Landbrug

529

540

555

564

Førtiltrædelsesstrukturinstrumentet

1 058

1 080

1 109

1 129

Phare (ansøgerlande)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENSATION |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATION

1 410

1 305

1 074

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Loft, betalingsbevillinger i % af BNI (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Margen for uforudsete udgifter

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Loft — egne indtægter

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Tabel 2b:   Reviderede finansielle overslag (EU-25) i løbende priser

(inkl. budgetvirkningerne af en politisk aftale med Cypern)

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forpligtelsesbevillinger | Løbende priser |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LANDBRUG |

(mio. EUR)

Forpligtelsesbevillinger

Løbende priser

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LANDBRUG

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a. | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

1a.

Den fælles landbrugspolitik

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b. | Udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

1b.

Udvikling af landdistrikter

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | STRUKTURFORANSTALTNINGER |
| --- | --- |

2.

STRUKTURFORANSTALTNINGER

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Strukturfonde

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Samhørighedsfonden

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | INTERNE POLITIKKER |
| --- | --- |

3.

INTERNE POLITIKKER

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | FORANSTALTNINGER UDADTIL |
| --- | --- |

4.

FORANSTALTNINGER UDADTIL

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | ADMINISTRATION (4) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRATION (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | RESERVER |
| --- | --- |

6.

RESERVER

906

916

676

434

442

446

458

Monetær reserve

500

500

250

0

0

0

0

Nødhjælpsreserve

203

208

213

217

221

223

229

Garantireserve

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | FØRTILTRÆDELSESSTØTTE |
| --- | --- |

7.

FØRTILTRÆDELSESSTØTTE

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Landbrug

529

540

555

564

Førtiltrædelsesstrukturinstrumentet

1 058

1 080

1 109

1 129

Phare (ansøgerlande)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENSATION |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATION

1 410

1 305

1 074

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Loft, betalingsbevillinger i % af BNI (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Margen for uforudsete udgifter

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Loft — egne indtægter

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006.

(2)  De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006.

(3)  De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006.

(4)  De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006.

---

Kommissionen

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/30

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 2. august 2004

om den statsstøtte, som Frankrig har ydet France Télécom

(meddelt under nummer K(2004) 3061)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/709/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Kommissionen meddelte i sit brev af 31. januar 2003 Frankrig, at Kommissionen havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede formelle undersøgelsesprocedure (herefter benævnt »indledningsbeslutningen«) angående de finansielle foranstaltninger, som de franske myndigheder havde indført til fordel for France Télécom (herefter benævnt »FT« eller »selskabet«), og erhvervsskatteordningen for denne operatør. Beskrivelsen af, hvorfor proceduren blev indledt, gentages ikke i nærværende beslutning (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen meddelte i sit brev af 31. januar 2003 Frankrig, at Kommissionen havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede formelle undersøgelsesprocedure (herefter benævnt »indledningsbeslutningen«) angående de finansielle foranstaltninger, som de franske myndigheder havde indført til fordel for France Télécom (herefter benævnt »FT« eller »selskabet«), og erhvervsskatteordningen for denne operatør. Beskrivelsen af, hvorfor proceduren blev indledt, gentages ikke i nærværende beslutning (2).

| (2) | Indledningsbeslutningen blev meddelt Frankrig den 31. januar 2003. Efter rettelse af visse fejl blev der fremsendt en ændringsskrivelse til Frankrig den 7. marts 2003. |
| --- | --- |

(2)

Indledningsbeslutningen blev meddelt Frankrig den 31. januar 2003. Efter rettelse af visse fejl blev der fremsendt en ændringsskrivelse til Frankrig den 7. marts 2003.

| (3) | Frankrig sendte Kommissionen yderligere oplysninger i sine breve af 4. april 2003, 15. maj 2003 og 29. januar 2004. |
| --- | --- |

(3)

Frankrig sendte Kommissionen yderligere oplysninger i sine breve af 4. april 2003, 15. maj 2003 og 29. januar 2004.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger.

| (5) | Kommissionen modtog følgende bemærkninger herom fra forskellige interesserede tredjeparter:






  — | 21. marts 2003: bemærkninger fra Cable and Wireless plc og Cable and Wireless SA |
| --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog følgende bemærkninger herom fra forskellige interesserede tredjeparter:

—

21. marts 2003: bemærkninger fra Cable and Wireless plc og Cable and Wireless SA

| — | 11. april 2003: bemærkninger fra Cegetel |
| --- | --- |

—

11. april 2003: bemærkninger fra Cegetel

| — | 10. april 2003: bemærkninger fra Afors Télécom |
| --- | --- |

—

10. april 2003: bemærkninger fra Afors Télécom

| — | 11. april 2003: bemærkninger fra LD Com |
| --- | --- |

—

11. april 2003: bemærkninger fra LD Com

| — | 11. april 2003: bemærkninger fra A (4) |
| --- | --- |

—

11. april 2003: bemærkninger fra A (4)

| — | 10. april 2003: bemærkninger fra Tiscali |
| --- | --- |

—

10. april 2003: bemærkninger fra Tiscali

| — | 11. april 2003: bemærkninger fra WorldCom France |
| --- | --- |

—

11. april 2003: bemærkninger fra WorldCom France

| — | 11. april 2003: bemærkninger fra B (4) |
| --- | --- |

—

11. april 2003: bemærkninger fra B (4)

| — | 11. april 2003: bemærkninger fra Bouygues SA og Bouygues Télécom (BT) (5) |
| --- | --- |

—

11. april 2003: bemærkninger fra Bouygues SA og Bouygues Télécom (BT) (5)

| — | 14. april 2003: bemærkninger fra Telecom Italia |
| --- | --- |

—

14. april 2003: bemærkninger fra Telecom Italia

| — | 14. april 2003: bemærkninger fra C (4) |
| --- | --- |

—

14. april 2003: bemærkninger fra C (4)

| — | 29. april 2003: bemærkninger fra B |
| --- | --- |

—

29. april 2003: bemærkninger fra B

| — | 30. april 2003: bemærkninger fra LD Com (6). |
| --- | --- |

—

30. april 2003: bemærkninger fra LD Com (6).

| (6) | Kommissionen sendte Frankrig disse bemærkninger den 16. maj 2003, så landet kunne kommentere dem. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte Frankrig disse bemærkninger den 16. maj 2003, så landet kunne kommentere dem.

| (7) | De franske myndigheder fremlagde deres bemærkninger i breve af 30. juni 2003 og 29. juli 2003. |
| --- | --- |

(7)

De franske myndigheder fremlagde deres bemærkninger i breve af 30. juni 2003 og 29. juli 2003.

| (8) | Kommissionen har modtaget yderligere oplysninger og dokumenter fra nedenstående tredjeparter:






  — | 23. juni 2003: brev fra LD Com |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen har modtaget yderligere oplysninger og dokumenter fra nedenstående tredjeparter:

—

23. juni 2003: brev fra LD Com

| — | 25. juni 2003: brev fra D (4) |
| --- | --- |

—

25. juni 2003: brev fra D (4)

| — | 27. oktober 2003: brev fra MCI |
| --- | --- |

—

27. oktober 2003: brev fra MCI

| — | 16. oktober 2003: brev fra ECTA |
| --- | --- |

—

16. oktober 2003: brev fra ECTA

| — | 25. juni 2003: brev fra E (4) |
| --- | --- |

—

25. juni 2003: brev fra E (4)

| — | 7. januar 2004: brev fra BT |
| --- | --- |

—

7. januar 2004: brev fra BT

| — | 16. januar 2004: brev fra BT |
| --- | --- |

—

16. januar 2004: brev fra BT

| — | 19. marts 2004: brev fra FT |
| --- | --- |

—

19. marts 2004: brev fra FT

| — | 5. april 2004: brev fra Tiscali |
| --- | --- |

—

5. april 2004: brev fra Tiscali

| — | 17. maj 2004: brev fra LD Com |
| --- | --- |

—

17. maj 2004: brev fra LD Com

| — | 26. maj 2004: brev fra BT |
| --- | --- |

—

26. maj 2004: brev fra BT

| — | 22. juni 2004: brev fra FT |
| --- | --- |

—

22. juni 2004: brev fra FT

| — | 30. juni 2004: fax fra FT |
| --- | --- |

—

30. juni 2004: fax fra FT

| — | 2. juli 2004: fax fra FT |
| --- | --- |

—

2. juli 2004: fax fra FT

| — | 16. juli 2004: fax fra BT. |
| --- | --- |

—

16. juli 2004: fax fra BT.

| (9) | Kommissionen anmodede de franske myndigheder om supplerende forklaringer i sine breve af følgende datoer:






  — | 11. september 2003 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 20. oktober 2003) |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen anmodede de franske myndigheder om supplerende forklaringer i sine breve af følgende datoer:

—

11. september 2003 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 20. oktober 2003)

| — | 11. november 2003 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 4. december 2003) |
| --- | --- |

—

11. november 2003 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 4. december 2003)

| — | 12. januar 2004 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 21. januar 2004) |
| --- | --- |

—

12. januar 2004 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 21. januar 2004)

| — | 2. februar 2004 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 16. februar 2004) |
| --- | --- |

—

2. februar 2004 (svar modtaget fra de franske myndigheder den 16. februar 2004)

| — | 1. juni 2004 (svar modtaget fra de franske myndigheder på mødet den 16. juni 2004). |
| --- | --- |

—

1. juni 2004 (svar modtaget fra de franske myndigheder på mødet den 16. juni 2004).

| (10) | Kommissionen videresendte den 3. maj 2004 og den 14. juni 2004 de i betragtning 8 nævnte breve til de franske myndigheder. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen videresendte den 3. maj 2004 og den 14. juni 2004 de i betragtning 8 nævnte breve til de franske myndigheder.

| (11) | Kommissionen har hørt repræsentanter for forskellige tredjeparter på møder undervejs i proceduren. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har hørt repræsentanter for forskellige tredjeparter på møder undervejs i proceduren.

| (12) | Kommissionen holdt møder med de franske myndigheder og FT den 22. januar 2004 og den 16. og 23. juni 2004. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen holdt møder med de franske myndigheder og FT den 22. januar 2004 og den 16. og 23. juni 2004.

| (13) | De franske myndigheder forelagde den 5. juli 2004 Kommissionen en række nye beregninger pr. fax vedrørende den særlige erhvervsskatteordning. Den 13., 15. og 16. juli 2004 fremsendte de franske myndigheder yderligere bemærkninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(13)

De franske myndigheder forelagde den 5. juli 2004 Kommissionen en række nye beregninger pr. fax vedrørende den særlige erhvervsskatteordning. Den 13., 15. og 16. juli 2004 fremsendte de franske myndigheder yderligere bemærkninger til Kommissionen.

II.   BESKRIVELSE

| (14) | Nærværende beslutning omfatter som angivet i indledningsbeslutningen kun den særlige erhvervsskatteordning, der gælder for FT. |
| --- | --- |

(14)

Nærværende beslutning omfatter som angivet i indledningsbeslutningen kun den særlige erhvervsskatteordning, der gælder for FT.

| (15) | Da den foranstaltning, der undersøges, allerede er gennemgået i detaljer i indledningsbeslutningen (7), medtages beskrivelsen heraf kun i nærværende beslutning i det omfang, det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(15)

Da den foranstaltning, der undersøges, allerede er gennemgået i detaljer i indledningsbeslutningen (7), medtages beskrivelsen heraf kun i nærværende beslutning i det omfang, det er nødvendigt.

| (16) | Indtil 1990 blev de aktiviteter, som FT i dag står for, varetaget af en styrelse i det ministerium, der har ansvaret for post- og teleområdet. Som statsligt forvaltningsorgan skulle den daværende teleadministration, Direction Générale des Télécommunications, ikke betale følgende skatter: i) erhvervsskat, ii) ejendomsskat på bygninger og anden fast ejendom og iii) selskabsskat (8). Administrationen var opført på statsbudgettet, den gav et stort overskud og skulle bidrage til det overordnede budget med en del af sit driftsoverskud samt betale forskellige afgifter til finansiering af særlige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(16)

Indtil 1990 blev de aktiviteter, som FT i dag står for, varetaget af en styrelse i det ministerium, der har ansvaret for post- og teleområdet. Som statsligt forvaltningsorgan skulle den daværende teleadministration, Direction Générale des Télécommunications, ikke betale følgende skatter: i) erhvervsskat, ii) ejendomsskat på bygninger og anden fast ejendom og iii) selskabsskat (8). Administrationen var opført på statsbudgettet, den gav et stort overskud og skulle bidrage til det overordnede budget med en del af sit driftsoverskud samt betale forskellige afgifter til finansiering af særlige foranstaltninger.

| (17) | Ved lov nr. 90-568 af 2. juli 1990 om tilrettelæggelse af offentlige post- og teletjenester blev den tidligere post- og teleadministration splittet op i to særskilte offentligretlige selskaber (La Poste og FT) med selvstændig økonomi og underlagt almindelig erhvervsret. Denne opsplitning burde have medført, at de almindelige beskatningsregler gjaldt for de to selskaber. I artikel 1654 i den franske skattelov (Code général des impôts) foreskrives således, at: »Offentlige virksomheder, statslige industri- eller handelsselskaber og delvist stats- eller lokalmyndighedsejede virksomheder skal afholde de samme skatter og afgifter på almenretlige vilkår, som gælder for privatretlige selskaber, der udøver de samme aktiviteter«. FT skulle derfor være beskattet efter almindeligt gældende regler fra selskabets oprettelse den 1. januar 1991 (artikel 1 i lov nr. 90-568 af 2. juli 1990). I modstrid med dette princip, som tilmed bekræftes i lov nr. 90-568 (9), fritog lovgiverne FT fra de almindelige beskatningsregler (artikel 18-21 i lov nr. 90-568) via to ordninger, en »overgangsordning« fra 1. januar 1991 til 1. januar 1994, efterfulgt af en tidsubegrænset »permanent« ordning gældende fra 1. januar 1994:






  — | 1991-1993: I henhold til artikel 19 i lov nr. 90-568 skulle FT i perioden fra 1. januar 1991 til 1. januar 1994 kun betale de skatter og afgifter, som reelt afholdtes af staten. Derfor skulle FT i denne periode ligesom staten ikke betale skatter såsom erhvervsskat, ejendomsskat og selskabsskat. I samme periode skulle FT i henhold til samme artikel bidrage til statsbudgettet (navnlig civile forsknings- og udviklingsudgifter) via »en afgift til det almindelige budget«. Dette bidrag blev hvert år fastlagt i finansloven inden for en bestemt beløbsramme (10). |
| --- | --- | --- |

(17)

Ved lov nr. 90-568 af 2. juli 1990 om tilrettelæggelse af offentlige post- og teletjenester blev den tidligere post- og teleadministration splittet op i to særskilte offentligretlige selskaber (La Poste og FT) med selvstændig økonomi og underlagt almindelig erhvervsret. Denne opsplitning burde have medført, at de almindelige beskatningsregler gjaldt for de to selskaber. I artikel 1654 i den franske skattelov (Code général des impôts) foreskrives således, at: »Offentlige virksomheder, statslige industri- eller handelsselskaber og delvist stats- eller lokalmyndighedsejede virksomheder skal afholde de samme skatter og afgifter på almenretlige vilkår, som gælder for privatretlige selskaber, der udøver de samme aktiviteter«. FT skulle derfor være beskattet efter almindeligt gældende regler fra selskabets oprettelse den 1. januar 1991 (artikel 1 i lov nr. 90-568 af 2. juli 1990). I modstrid med dette princip, som tilmed bekræftes i lov nr. 90-568 (9), fritog lovgiverne FT fra de almindelige beskatningsregler (artikel 18-21 i lov nr. 90-568) via to ordninger, en »overgangsordning« fra 1. januar 1991 til 1. januar 1994, efterfulgt af en tidsubegrænset »permanent« ordning gældende fra 1. januar 1994:

—

1991-1993: I henhold til artikel 19 i lov nr. 90-568 skulle FT i perioden fra 1. januar 1991 til 1. januar 1994 kun betale de skatter og afgifter, som reelt afholdtes af staten. Derfor skulle FT i denne periode ligesom staten ikke betale skatter såsom erhvervsskat, ejendomsskat og selskabsskat. I samme periode skulle FT i henhold til samme artikel bidrage til statsbudgettet (navnlig civile forsknings- og udviklingsudgifter) via »en afgift til det almindelige budget«. Dette bidrag blev hvert år fastlagt i finansloven inden for en bestemt beløbsramme (10).

| — | 1994-2003: I henhold til lov nr. 90-568 (artikel 18) og skattelovens artikel 1654 var FT fra 1. januar 1994 underlagt de almindelige beskatningsregler, undtagen hvad angik direkte lokalskatter (ejendomsskat, erhvervsskat), hvor lov nr. 90-568 fastlagde særlige vilkår for satser, beskatningsgrundlag og de nærmere beskatningsregler. Ifølge de franske myndigheders første overslag beløb den fordel, som FT havde af den særlige erhvervsskatteordning, sig til ca. 198 mio. EUR om året (11). Ifølge de tal, som de franske myndigheder senere har fremlagt, skulle tallet dog være lavere (se nedenstående betragtning 54 ff). Denne tidsubegrænsede særlige erhvervsskatteordning blev afskaffet som led i finansloven for 2003 (12). |
| --- | --- |

—

1994-2003: I henhold til lov nr. 90-568 (artikel 18) og skattelovens artikel 1654 var FT fra 1. januar 1994 underlagt de almindelige beskatningsregler, undtagen hvad angik direkte lokalskatter (ejendomsskat, erhvervsskat), hvor lov nr. 90-568 fastlagde særlige vilkår for satser, beskatningsgrundlag og de nærmere beskatningsregler. Ifølge de franske myndigheders første overslag beløb den fordel, som FT havde af den særlige erhvervsskatteordning, sig til ca. 198 mio. EUR om året (11). Ifølge de tal, som de franske myndigheder senere har fremlagt, skulle tallet dog være lavere (se nedenstående betragtning 54 ff). Denne tidsubegrænsede særlige erhvervsskatteordning blev afskaffet som led i finansloven for 2003 (12).

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (18) | De bemærkninger, der er modtaget fra de interesserede parter, gentager blot de argumenter, som Kommissionen fremsatte i indledningsbeslutningen. De er derfor ikke medtaget i nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(18)

De bemærkninger, der er modtaget fra de interesserede parter, gentager blot de argumenter, som Kommissionen fremsatte i indledningsbeslutningen. De er derfor ikke medtaget i nærværende beslutning.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE FRANSKE MYNDIGHEDER

| (19) | De franske myndigheders argumentation fokuserer på et grundlæggende forhold, nemlig at den særordning, staten indførte for FT, ikke gav selskabet nogen fordel. De franske myndigheder erkender, at der gjaldt en særordning for erhvervsbeskatningen af FT fra 1991 til 2002, men efter deres opfattelse indebar denne ordning ingen fordel for selskabet, ligesom den ikke indvirkede på de offentlige midler, da FT blev overbeskattet i forhold til de almindelige regler. De franske myndigheder når frem til denne konklusion ud fra følgende tre punkter:






  — | Fra 1991 til 1993 skulle FT betale en afgift til det almindelige budget, som ifølge de franske myndigheder kan anses for svarende til erhvervsskatten og tilmed udgør et højere beløb end den. |
| --- | --- | --- |

(19)

De franske myndigheders argumentation fokuserer på et grundlæggende forhold, nemlig at den særordning, staten indførte for FT, ikke gav selskabet nogen fordel. De franske myndigheder erkender, at der gjaldt en særordning for erhvervsbeskatningen af FT fra 1991 til 2002, men efter deres opfattelse indebar denne ordning ingen fordel for selskabet, ligesom den ikke indvirkede på de offentlige midler, da FT blev overbeskattet i forhold til de almindelige regler. De franske myndigheder når frem til denne konklusion ud fra følgende tre punkter:

—

Fra 1991 til 1993 skulle FT betale en afgift til det almindelige budget, som ifølge de franske myndigheder kan anses for svarende til erhvervsskatten og tilmed udgør et højere beløb end den.

| — | De franske myndigheder fastholder, at lov nr. 90-568 »en gang for alle« indførte en særbeskatningsordning for FT fra 1991 til 2003. De mener, at der bør foretages en samlet beregning af den fordel, som ordningen indebar for FT i hele perioden 1991-2003. Dermed kan FT’s »overbeskatning« i ét år efter deres mening opveje selskabets »underbeskatning« i et andet år. |
| --- | --- |

—

De franske myndigheder fastholder, at lov nr. 90-568 »en gang for alle« indførte en særbeskatningsordning for FT fra 1991 til 2003. De mener, at der bør foretages en samlet beregning af den fordel, som ordningen indebar for FT i hele perioden 1991-2003. Dermed kan FT’s »overbeskatning« i ét år efter deres mening opveje selskabets »underbeskatning« i et andet år.

| — | Ifølge de franske myndigheder er der en klar sammenhæng mellem, hvordan selskabet beskattes, hvad angår erhvervsskat og selskabsskat; derfor bør man anlægge en samlet betragtning af de forskellige elementer i FT’s beskatning over hele perioden 1991-2003. Eftersom erhvervsskatten indgår i beregningen af beskatningsgrundlaget, vil det, hvis man retter på en eventuel underbeskatning i erhvervsskatten, være nødvendigt samtidig at sænke det beløb, der skal betales i selskabsskat. |
| --- | --- |

—

Ifølge de franske myndigheder er der en klar sammenhæng mellem, hvordan selskabet beskattes, hvad angår erhvervsskat og selskabsskat; derfor bør man anlægge en samlet betragtning af de forskellige elementer i FT’s beskatning over hele perioden 1991-2003. Eftersom erhvervsskatten indgår i beregningen af beskatningsgrundlaget, vil det, hvis man retter på en eventuel underbeskatning i erhvervsskatten, være nødvendigt samtidig at sænke det beløb, der skal betales i selskabsskat.

| (20) | For det andet fastholder de franske myndigheder, at den pågældende foranstaltning skal betragtes som en eksisterende foranstaltning. På de møder med Kommissionen, som blev afholdt den 16. og 23. juni 2004, rejste de franske myndigheder tvivl om de beregninger, som de selv tidligere havde forelagt Kommissionen angående forskellen mellem den erhvervsskat, FT havde betalt, og den, selskabet skulle have betalt, hvis det havde været underlagt de almindelige regler. Det skulle ifølge de franske myndigheder være umuligt at beregne præcist, hvor meget erhvervsskatten for FT efter 1994 havde været for lav. Kommissionen bør derfor efter de franske myndigheders mening ikke tage stilling til dette spørgsmål. De franske myndigheder forelagde i deres skrivelse af 5. juli 2004 Kommissionen en række nye beregninger (udarbejdet af FT selv), som de på ingen måde hævdede skulle være mere præcise eller nøjagtige end de tidligere fremlagte, men som blot skulle vise, at det var umuligt at foretage en nøjagtig opgørelse af, hvilken fordel FT havde haft af den særlige erhvervsskatteordning fra 1994. |
| --- | --- |

(20)

For det andet fastholder de franske myndigheder, at den pågældende foranstaltning skal betragtes som en eksisterende foranstaltning. På de møder med Kommissionen, som blev afholdt den 16. og 23. juni 2004, rejste de franske myndigheder tvivl om de beregninger, som de selv tidligere havde forelagt Kommissionen angående forskellen mellem den erhvervsskat, FT havde betalt, og den, selskabet skulle have betalt, hvis det havde været underlagt de almindelige regler. Det skulle ifølge de franske myndigheder være umuligt at beregne præcist, hvor meget erhvervsskatten for FT efter 1994 havde været for lav. Kommissionen bør derfor efter de franske myndigheders mening ikke tage stilling til dette spørgsmål. De franske myndigheder forelagde i deres skrivelse af 5. juli 2004 Kommissionen en række nye beregninger (udarbejdet af FT selv), som de på ingen måde hævdede skulle være mere præcise eller nøjagtige end de tidligere fremlagte, men som blot skulle vise, at det var umuligt at foretage en nøjagtig opgørelse af, hvilken fordel FT havde haft af den særlige erhvervsskatteordning fra 1994.

V.   VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (21) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. I indledningsbeslutningen konstaterede Kommissionen, at ordningen syntes at opfylde alle kriterierne i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, for at kunne blive betragtet som statsstøtte. Beslutningens analyse gennemgås ikke igen, bortset fra de vigtigste konklusioner (13):






  — | FT nød godt af en særlig erhvervsskatteordning (indført ved artikel 18-21 i lov nr. 90-568). |
| --- | --- | --- |

(21)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. I indledningsbeslutningen konstaterede Kommissionen, at ordningen syntes at opfylde alle kriterierne i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, for at kunne blive betragtet som statsstøtte. Beslutningens analyse gennemgås ikke igen, bortset fra de vigtigste konklusioner (13):

—

FT nød godt af en særlig erhvervsskatteordning (indført ved artikel 18-21 i lov nr. 90-568).

| — | Denne særordning kunne indebære en fordel for selskabet (ifølge de franske myndigheders egen vurdering). |
| --- | --- |

—

Denne særordning kunne indebære en fordel for selskabet (ifølge de franske myndigheders egen vurdering).

| — | De særbestemmelser, som gjaldt for FT’s erhvervsbeskatning, blev indført af det franske parlament ved en lov, som blev bekendtgjort af præsidenten, hvilket ikke efterlader nogen tvivl om ansvaret for denne statsforanstaltning. |
| --- | --- |

—

De særbestemmelser, som gjaldt for FT’s erhvervsbeskatning, blev indført af det franske parlament ved en lov, som blev bekendtgjort af præsidenten, hvilket ikke efterlader nogen tvivl om ansvaret for denne statsforanstaltning.

| — | Hvis FT betalte mindre i skat end almindeligt beskattede virksomheder, ville det indvirke på de offentlige midler. |
| --- | --- |

—

Hvis FT betalte mindre i skat end almindeligt beskattede virksomheder, ville det indvirke på de offentlige midler.

| — | Eftersom FT driver virksomhed i en meget konkurrencepræget sektor, nemlig telesektoren, vil de fordele, som FT har, fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

—

Eftersom FT driver virksomhed i en meget konkurrencepræget sektor, nemlig telesektoren, vil de fordele, som FT har, fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene.

| — | Eftersom FT driver virksomhed på markeder, som i stigende grad er blevet liberaliseret siden slutningen af 1980'erne, kan enhver fordel, som staten giver FT, komme til at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Eftersom FT driver virksomhed på markeder, som i stigende grad er blevet liberaliseret siden slutningen af 1980'erne, kan enhver fordel, som staten giver FT, komme til at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

1.   Årene 1991-1993

| (22) | Hvis man skal analysere erhvervsskatteordningen i perioden 1991-1993, må man undersøge de franske myndigheders første argument om, at den afgift til det almindelige budget, som FT betalte fra 1991 til 1993, var af fiskal art og dermed kan opfattes som betaling af erhvervsskat under særlige vilkår. I den forbindelse bemærker Kommissionen, at man i henhold til retspraksis ikke kan nægte, at der i et tilfælde er tale om støtte, fordi en virksomhed, der begunstiges via en fiskal ordning, i anden forbindelse er underlagt tungere skattebyrder (14). Hver beskatningstype hviler således på sin egen logik og sine egne forudsætninger. |
| --- | --- |

(22)

Hvis man skal analysere erhvervsskatteordningen i perioden 1991-1993, må man undersøge de franske myndigheders første argument om, at den afgift til det almindelige budget, som FT betalte fra 1991 til 1993, var af fiskal art og dermed kan opfattes som betaling af erhvervsskat under særlige vilkår. I den forbindelse bemærker Kommissionen, at man i henhold til retspraksis ikke kan nægte, at der i et tilfælde er tale om støtte, fordi en virksomhed, der begunstiges via en fiskal ordning, i anden forbindelse er underlagt tungere skattebyrder (14). Hver beskatningstype hviler således på sin egen logik og sine egne forudsætninger.

| (23) | Hvad angår at afgiften skulle være af fiskal art, understreger Kommissionen indledningsvis, at afgiften ikke i loven har nogen udtrykkelig forbindelse med erhvervsskatten. Det angives intetsteds i loven, at afgiften skulle træde i stedet for erhvervsskatten. Afgiften blev heller ikke beregnet ud fra de samme parametre som erhvervsskatten. |
| --- | --- |

(23)

Hvad angår at afgiften skulle være af fiskal art, understreger Kommissionen indledningsvis, at afgiften ikke i loven har nogen udtrykkelig forbindelse med erhvervsskatten. Det angives intetsteds i loven, at afgiften skulle træde i stedet for erhvervsskatten. Afgiften blev heller ikke beregnet ud fra de samme parametre som erhvervsskatten.

| (24) | Kommissionen bemærkede i øvrigt i indledningsbeslutningen, at det faste beløb, som FT betalte til staten som bidrag til det almindelige budget, svarede til det overskud, som post- og teleadministrationen indbetalte til staten i 1989 og 1990. Efter Kommissionens mening har dette beløb således nærmere karakter af en andel i FT’s driftsoverskud end en særskat, som skal gøre det ud for erhvervsskat. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen bemærkede i øvrigt i indledningsbeslutningen, at det faste beløb, som FT betalte til staten som bidrag til det almindelige budget, svarede til det overskud, som post- og teleadministrationen indbetalte til staten i 1989 og 1990. Efter Kommissionens mening har dette beløb således nærmere karakter af en andel i FT’s driftsoverskud end en særskat, som skal gøre det ud for erhvervsskat.

| (25) | Før 1990, hvor FT’s aktiviteter stadig blev varetaget af post- og teleadministrationen, var der overskud på administrationens budget. For at dække underskuddet på det almindelige statsbudget blev administrationens budget underlagt en afgift til det almindelige budget, som skulle trækkes i driftsoverskuddet, hvortil senere kom en række andre afgifter til finansiering af særlige foranstaltninger. I 1988 gav regeringen tilsagn om, at bidraget fra administrationsenhedens budget til det almindelige budget frem til 1992 ville blive holdt nede på 13,7 mia. FRF for 1989 og 14 mia. FRF for 1990. I lov nr. 90-568 blev der taget udgangspunkt i dette beløb ved fastsættelsen af den afgift, FT skulle betale til det almindelige budget i 1991, 1992 og 1993 (15). |
| --- | --- |

(25)

Før 1990, hvor FT’s aktiviteter stadig blev varetaget af post- og teleadministrationen, var der overskud på administrationens budget. For at dække underskuddet på det almindelige statsbudget blev administrationens budget underlagt en afgift til det almindelige budget, som skulle trækkes i driftsoverskuddet, hvortil senere kom en række andre afgifter til finansiering af særlige foranstaltninger. I 1988 gav regeringen tilsagn om, at bidraget fra administrationsenhedens budget til det almindelige budget frem til 1992 ville blive holdt nede på 13,7 mia. FRF for 1989 og 14 mia. FRF for 1990. I lov nr. 90-568 blev der taget udgangspunkt i dette beløb ved fastsættelsen af den afgift, FT skulle betale til det almindelige budget i 1991, 1992 og 1993 (15).

| (26) | De træk, som karakteriserer denne afgift (et fast årligt beløb fastlagt ud fra selskabets tidligere driftsresultat), hænger i øvrigt ikke sammen med de traditionelle beskatningsregler. |
| --- | --- |

(26)

De træk, som karakteriserer denne afgift (et fast årligt beløb fastlagt ud fra selskabets tidligere driftsresultat), hænger i øvrigt ikke sammen med de traditionelle beskatningsregler.

| (27) | I betragtning af afgiftens forhistorie og fastlæggelsesmåde er der således nærmere tale om en andel i driftsoverskuddet. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning af afgiftens forhistorie og fastlæggelsesmåde er der således nærmere tale om en andel i driftsoverskuddet.

| (28) | Selv om afgiften ikke udtrykkeligt har forbindelse med erhvervsskatten, er den dog et led i FT’s særbeskatningsordning. Det hedder således i lov nr. 90-568, i kapitlet »Beskatning« i samme artikel, at FT ikke skal svare skat (ud over de af staten afholdte skatter), at selskabet skal betale denne afgift til det almindelige budget, og at disse to bestemmelser finder anvendelse i samme periode (1. januar 1991 til 1. januar 1994). |
| --- | --- |

(28)

Selv om afgiften ikke udtrykkeligt har forbindelse med erhvervsskatten, er den dog et led i FT’s særbeskatningsordning. Det hedder således i lov nr. 90-568, i kapitlet »Beskatning« i samme artikel, at FT ikke skal svare skat (ud over de af staten afholdte skatter), at selskabet skal betale denne afgift til det almindelige budget, og at disse to bestemmelser finder anvendelse i samme periode (1. januar 1991 til 1. januar 1994).

| (29) | Afgiften indeholder desuden skattelignende elementer, idet der er tale om et absolut pengebeløb, som staten eller en anden offentlig myndighed opkræver uden modydelse. Endelig er afgiften en kilde til statsmidler. |
| --- | --- |

(29)

Afgiften indeholder desuden skattelignende elementer, idet der er tale om et absolut pengebeløb, som staten eller en anden offentlig myndighed opkræver uden modydelse. Endelig er afgiften en kilde til statsmidler.

| (30) | Hensigten med lovens artikel 19 var således tilsyneladende at fastsætte en overgangsperiode på tre år, hvor FT fortsat indbetalte de samme beløb til staten som tidligere i form af andele i selskabets driftsoverskud og samtidig blev friholdt for at betale skatter (ud over de af staten afholdte). Hvis FT uden videre var blevet underlagt almindelige beskatningsregler, ville det bl.a. have medført, at selskabet skulle betale lokalskatter (til lokale myndigheder og ikke til statens almindelige budget som erhvervsskatten), hvilket kunne føre til et fald i FT’s bidrag til statsbudgettet (medmindre der samtidig blev indført en ny ordning om indbetaling af en andel af selskabets driftsresultat). |
| --- | --- |

(30)

Hensigten med lovens artikel 19 var således tilsyneladende at fastsætte en overgangsperiode på tre år, hvor FT fortsat indbetalte de samme beløb til staten som tidligere i form af andele i selskabets driftsoverskud og samtidig blev friholdt for at betale skatter (ud over de af staten afholdte). Hvis FT uden videre var blevet underlagt almindelige beskatningsregler, ville det bl.a. have medført, at selskabet skulle betale lokalskatter (til lokale myndigheder og ikke til statens almindelige budget som erhvervsskatten), hvilket kunne føre til et fald i FT’s bidrag til statsbudgettet (medmindre der samtidig blev indført en ny ordning om indbetaling af en andel af selskabets driftsresultat).

| (31) | Det kan altså konkluderes, at den afgift, som FT skulle svare til det almindelige budget fra 1991 til 1993, var en flertydig størrelse, som til dels var af fiskal art og til dels en andel i selskabets driftsresultat, idet afgiften i en overgangsperiode på tre år var med til at sikre, at selskabet indbetalte et beløb til staten, der svarede til det, selskabet skulle have indbetalt, hvis det var underlagt almenretlige skatteregler, samt et yderligere beløb svarende til en andel af driftsresultatet. Den særlige afgift, som FT indbetalte til staten i perioden 1991-1993, opfyldte med andre ord to funktioner: Den gjorde det både ud for betaling af forskellige skatter og — for den overskydende dels vedkommende — for afkast af selskabets drift til staten som investor. |
| --- | --- |

(31)

Det kan altså konkluderes, at den afgift, som FT skulle svare til det almindelige budget fra 1991 til 1993, var en flertydig størrelse, som til dels var af fiskal art og til dels en andel i selskabets driftsresultat, idet afgiften i en overgangsperiode på tre år var med til at sikre, at selskabet indbetalte et beløb til staten, der svarede til det, selskabet skulle have indbetalt, hvis det var underlagt almenretlige skatteregler, samt et yderligere beløb svarende til en andel af driftsresultatet. Den særlige afgift, som FT indbetalte til staten i perioden 1991-1993, opfyldte med andre ord to funktioner: Den gjorde det både ud for betaling af forskellige skatter og — for den overskydende dels vedkommende — for afkast af selskabets drift til staten som investor.

| (32) | På baggrund af ovenstående (navnlig afgiftens delvist fiskale art og koblingen mellem afgiften og den særlige beskatningsordning for selskabet) konkluderer Kommissionen, uagtet at afgiften ikke udtrykkeligt i henhold til lovens ordlyd skal betragtes som en indirekte erhvervsskat, at afgiften i årene 1991 til 1993 udgjorde både betaling af skat, herunder navnlig erhvervsskat, og — for den overskydende dels vedkommende — afkast af selskabets drift til staten som investor. |
| --- | --- |

(32)

På baggrund af ovenstående (navnlig afgiftens delvist fiskale art og koblingen mellem afgiften og den særlige beskatningsordning for selskabet) konkluderer Kommissionen, uagtet at afgiften ikke udtrykkeligt i henhold til lovens ordlyd skal betragtes som en indirekte erhvervsskat, at afgiften i årene 1991 til 1993 udgjorde både betaling af skat, herunder navnlig erhvervsskat, og — for den overskydende dels vedkommende — afkast af selskabets drift til staten som investor.

| (33) | I den forbindelse bør det tilføjes, at afgiften i 1991-1993 ifølge oplysningerne fra de franske myndigheder oversteg den skat, som FT skulle have betalt, hvis selskabet havde været underlagt almindelig erhvervs- og selskabsskat. Heraf følger, at det i denne periode ikke var nogen fordel for FT at være fritaget for erhvervsskat. Kommissionen må dog minde om, at FT i 1991-1993 kun skulle betale de skatter og afgifter, som reelt blev afholdt af staten (så selskabet f.eks. ikke indbetalte ejendomsskat). For at sikre sig, at den pågældende afgift i stedet for den erhvervsskat, som selskabet blev friholdt for, ikke gav FT nogen skattefordel, spurgte Kommissionen derfor de franske myndigheder, om afgiften oversteg samtlige skatter, som FT skulle have betalt, hvis selskabet havde været underlagt almindelige regler (og ikke kun erhvervs- og selskabsskatten) (16). På møderne med Kommissionen den 16. og 23. juni 2004 bekræftede de franske myndigheder, at afgiften faktisk oversteg samtlige andre skatter. Derfor er det Kommissionens vurdering, at FT ikke havde nogen fordel i perioden 1991-1993, idet selskabet skulle betale en blandet særafgift, som både modsvarede de forskellige skatter og — for det overskydende beløbs vedkommende — en andel af driftsresultatet, og som oversteg de samlede skatter og afgifter, som FT blev friholdt for. |
| --- | --- |

(33)

I den forbindelse bør det tilføjes, at afgiften i 1991-1993 ifølge oplysningerne fra de franske myndigheder oversteg den skat, som FT skulle have betalt, hvis selskabet havde været underlagt almindelig erhvervs- og selskabsskat. Heraf følger, at det i denne periode ikke var nogen fordel for FT at være fritaget for erhvervsskat. Kommissionen må dog minde om, at FT i 1991-1993 kun skulle betale de skatter og afgifter, som reelt blev afholdt af staten (så selskabet f.eks. ikke indbetalte ejendomsskat). For at sikre sig, at den pågældende afgift i stedet for den erhvervsskat, som selskabet blev friholdt for, ikke gav FT nogen skattefordel, spurgte Kommissionen derfor de franske myndigheder, om afgiften oversteg samtlige skatter, som FT skulle have betalt, hvis selskabet havde været underlagt almindelige regler (og ikke kun erhvervs- og selskabsskatten) (16). På møderne med Kommissionen den 16. og 23. juni 2004 bekræftede de franske myndigheder, at afgiften faktisk oversteg samtlige andre skatter. Derfor er det Kommissionens vurdering, at FT ikke havde nogen fordel i perioden 1991-1993, idet selskabet skulle betale en blandet særafgift, som både modsvarede de forskellige skatter og — for det overskydende beløbs vedkommende — en andel af driftsresultatet, og som oversteg de samlede skatter og afgifter, som FT blev friholdt for.

2.   Årene 1994-2003

| (34) | Hvis man skal analysere erhvervsskatteordningen i perioden 1994-2003, må man undersøge de franske myndigheders andet og tredje argument. |
| --- | --- |

(34)

Hvis man skal analysere erhvervsskatteordningen i perioden 1994-2003, må man undersøge de franske myndigheders andet og tredje argument.

| (35) | De franske myndigheder fastholder, at lov nr. 90-568 »en gang for alle« indførte en særbeskatningsordning for FT fra 1991 til 2002. De mener, at der bør foretages en samlet beregning af den fordel, som ordningen kunne indebære for FT i hele perioden 1991-2002. Dermed kan FT’s »overbeskatning« i ét år efter deres mening opveje selskabets »underbeskatning« i et andet år. De franske myndigheder hævder nærmere bestemt, at underbeskatningen af FT i perioden med den »permanente« ordning (1. januar 1994-1. januar 2003) opvejes af en overbeskatning (som følge af den afgift, der skulle betales) i »overgangsperioden« (1. januar 1991-31. december 1993). Det afgiftsbeløb, som FT indbetalte til staten i 1991, 1992 og 1993, hævdes at have været så meget højere, end den almindelige beskatning ville have været, at det opvejer den fordel, FT måtte have fået som led i den »permanente« periodes særlige erhvervsskatteordning. |
| --- | --- |

(35)

De franske myndigheder fastholder, at lov nr. 90-568 »en gang for alle« indførte en særbeskatningsordning for FT fra 1991 til 2002. De mener, at der bør foretages en samlet beregning af den fordel, som ordningen kunne indebære for FT i hele perioden 1991-2002. Dermed kan FT’s »overbeskatning« i ét år efter deres mening opveje selskabets »underbeskatning« i et andet år. De franske myndigheder hævder nærmere bestemt, at underbeskatningen af FT i perioden med den »permanente« ordning (1. januar 1994-1. januar 2003) opvejes af en overbeskatning (som følge af den afgift, der skulle betales) i »overgangsperioden« (1. januar 1991-31. december 1993). Det afgiftsbeløb, som FT indbetalte til staten i 1991, 1992 og 1993, hævdes at have været så meget højere, end den almindelige beskatning ville have været, at det opvejer den fordel, FT måtte have fået som led i den »permanente« periodes særlige erhvervsskatteordning.

| (36) | Dette argument kan Kommissionen ikke tilslutte sig. Lov nr. 90-568 etablerede to klart adskilte beskatningsordninger:






  — | (en »overgangsordning« fra 1991 til 1994, hvor FT var friholdt for alle andre end de af staten afholdte skatter og skulle betale staten et årligt engangsbeløb som »afgift til det almindelige budget« |
| --- | --- | --- |

(36)

Dette argument kan Kommissionen ikke tilslutte sig. Lov nr. 90-568 etablerede to klart adskilte beskatningsordninger:

—

(en »overgangsordning« fra 1991 til 1994, hvor FT var friholdt for alle andre end de af staten afholdte skatter og skulle betale staten et årligt engangsbeløb som »afgift til det almindelige budget«

| — | efter 1994, en såkaldt permanent ordning (loven indeholdt ingen udløbsdato for ordningen, og der skulle en ny lov i 2003 til for at afskaffe ordningen); som led i denne ordning var FT underlagt almenretlige beskatningsregler, undtagen hvad angår ejendomsskat og erhvervsskat, hvor der var fastlagt særlige vilkår. |
| --- | --- |

—

efter 1994, en såkaldt permanent ordning (loven indeholdt ingen udløbsdato for ordningen, og der skulle en ny lov i 2003 til for at afskaffe ordningen); som led i denne ordning var FT underlagt almenretlige beskatningsregler, undtagen hvad angår ejendomsskat og erhvervsskat, hvor der var fastlagt særlige vilkår.

| (37) | I henhold til retspraksis kan en støtte, der ydes til en virksomhed, ikke »opvejes« af andre særbeløb, som opkræves fra samme virksomhed i anden sammenhæng. Domstolen tillod således ikke, at en nedsættelse i visse virksomheders socialbidrag til familietilskud blev »opvejet« af et tillægsbidrag, som de samme virksomheder skulle betale til arbejdsløshedsforsikring (17). |
| --- | --- |

(37)

I henhold til retspraksis kan en støtte, der ydes til en virksomhed, ikke »opvejes« af andre særbeløb, som opkræves fra samme virksomhed i anden sammenhæng. Domstolen tillod således ikke, at en nedsættelse i visse virksomheders socialbidrag til familietilskud blev »opvejet« af et tillægsbidrag, som de samme virksomheder skulle betale til arbejdsløshedsforsikring (17).

| (38) | I medfør af denne retspraksis kan Kommissionen ikke godtage, at »underbeskatningen« af FT hvad angår erhvervsskat fra 1994, skulle kunne opvejes af den særafgift, som FT betalte i 1991–1994, og som ikke udtrykkeligt havde forbindelse til erhvervsskatten. Lov nr. 90-568 indeholder således, som Kommissionen tidligere har påpeget, ingen angivelse af, at særafgiften skulle træde i stedet for erhvervsskatten. Afgiften blev heller ikke beregnet ud fra de samme parametre som erhvervsskatten, men ud fra det overskud, som post- og teleadministrationen indbetalte til staten i 1989 og 1990. I betragtning af afgiftens forhistorie og fastlæggelsesmåde er der således nærmere tale om en andel i driftsoverskuddet end om en særskat, som skal gøre det ud for erhvervsskat. Disse faktorer ville sædvanligvis få Kommissionen til at afvise enhver udligning og vurdere, at friholdelsen for erhvervsskat i »overgangsperioden« også udgjorde en særlig fordel, som selskabet havde fået. |
| --- | --- |

(38)

I medfør af denne retspraksis kan Kommissionen ikke godtage, at »underbeskatningen« af FT hvad angår erhvervsskat fra 1994, skulle kunne opvejes af den særafgift, som FT betalte i 1991–1994, og som ikke udtrykkeligt havde forbindelse til erhvervsskatten. Lov nr. 90-568 indeholder således, som Kommissionen tidligere har påpeget, ingen angivelse af, at særafgiften skulle træde i stedet for erhvervsskatten. Afgiften blev heller ikke beregnet ud fra de samme parametre som erhvervsskatten, men ud fra det overskud, som post- og teleadministrationen indbetalte til staten i 1989 og 1990. I betragtning af afgiftens forhistorie og fastlæggelsesmåde er der således nærmere tale om en andel i driftsoverskuddet end om en særskat, som skal gøre det ud for erhvervsskat. Disse faktorer ville sædvanligvis få Kommissionen til at afvise enhver udligning og vurdere, at friholdelsen for erhvervsskat i »overgangsperioden« også udgjorde en særlig fordel, som selskabet havde fået.

| (39) | Kommissionen medgav rent undtagelsesvist, at den afgift, som selskabet betalte i 1991-1993, også kunne gøre det ud for betaling af erhvervsskat. I betragtning af, hvor tvetydig denne afgift var med sin tilsyneladende sammenhæng med den særlige beskatningsordning for FT (18), at afgiften var højere end en almindelig beskatning ville have været, og at der var tale om en midlertidig ordning, har Kommissionen derfor besluttet at lade tvivlen komme selskabet til gode og anerkende, at afgiften til dels var af fiskal art, og at den også gjorde det ud for afholdelse af skat. Ikke desto mindre kan den del af afgiften, som måtte overstige almindeligvis gældende beskatning, kun betragtes som investeringsafkast, og dermed er der intet retsgrundlag for at foretage en modregning. Hvis de beløb, som FT betalte som afgift af driftsoverskuddet, modregnes i den erhvervsskattemæssige underbeskatning af FT, vil det således medføre en sammenblanding af forskelligartede afgifter (skattebegunstigelser over for indtægter af formueretlig art), hvilket er helt uantageligt. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen medgav rent undtagelsesvist, at den afgift, som selskabet betalte i 1991-1993, også kunne gøre det ud for betaling af erhvervsskat. I betragtning af, hvor tvetydig denne afgift var med sin tilsyneladende sammenhæng med den særlige beskatningsordning for FT (18), at afgiften var højere end en almindelig beskatning ville have været, og at der var tale om en midlertidig ordning, har Kommissionen derfor besluttet at lade tvivlen komme selskabet til gode og anerkende, at afgiften til dels var af fiskal art, og at den også gjorde det ud for afholdelse af skat. Ikke desto mindre kan den del af afgiften, som måtte overstige almindeligvis gældende beskatning, kun betragtes som investeringsafkast, og dermed er der intet retsgrundlag for at foretage en modregning. Hvis de beløb, som FT betalte som afgift af driftsoverskuddet, modregnes i den erhvervsskattemæssige underbeskatning af FT, vil det således medføre en sammenblanding af forskelligartede afgifter (skattebegunstigelser over for indtægter af formueretlig art), hvilket er helt uantageligt.

| (40) | Endelig mærker Kommissionen sig, at der intetsteds i lov nr. 90-568 angives, at underbeskatningen af FT fra og med 1994 skulle udlignes ved en overbeskatning af selskabet i 1991-1994. En samlet beregning som foreslået af de franske myndigheder vil imidlertid indebære, at den overbeskatning, FT betalte i »overgangsperioden«, nu med tilbagevirkende kraft omdefineres som en forskudsskat, der skulle godskrives i de efterfølgende år, hvilket på ingen måde fremgik som hensigten i lov nr. 90-568, hvori de to ordninger blev indført. Når de franske myndigheder nu mener, at man skal modregne forskellige typer indeholdelser (den blandede særafgift, som både omfatter skat og afkast, og den erhvervsskattemæssige underbeskatning af FT) i to forskellige perioder, så kan det på ingen måde henføres til almindelige franske beskatningsregler, men kun til en efterrationalisering, der skal forhindre, at den støtte, der er ydet til FT, skal tilbagebetales. |
| --- | --- |

(40)

Endelig mærker Kommissionen sig, at der intetsteds i lov nr. 90-568 angives, at underbeskatningen af FT fra og med 1994 skulle udlignes ved en overbeskatning af selskabet i 1991-1994. En samlet beregning som foreslået af de franske myndigheder vil imidlertid indebære, at den overbeskatning, FT betalte i »overgangsperioden«, nu med tilbagevirkende kraft omdefineres som en forskudsskat, der skulle godskrives i de efterfølgende år, hvilket på ingen måde fremgik som hensigten i lov nr. 90-568, hvori de to ordninger blev indført. Når de franske myndigheder nu mener, at man skal modregne forskellige typer indeholdelser (den blandede særafgift, som både omfatter skat og afkast, og den erhvervsskattemæssige underbeskatning af FT) i to forskellige perioder, så kan det på ingen måde henføres til almindelige franske beskatningsregler, men kun til en efterrationalisering, der skal forhindre, at den støtte, der er ydet til FT, skal tilbagebetales.

| (41) | Det kan således konkluderes, at Kommissionen ikke kan godtage de franske myndigheders andet argument om, at der skal foretages en samlet beregning af den fordel, FT havde af særbeskatningsordningen i hele perioden 1991-2002. |
| --- | --- |

(41)

Det kan således konkluderes, at Kommissionen ikke kan godtage de franske myndigheders andet argument om, at der skal foretages en samlet beregning af den fordel, FT havde af særbeskatningsordningen i hele perioden 1991-2002.

| (42) | Derfor var forskellen mellem den erhvervsskat, som FT reelt betalte, og den, selskabet skulle have betalt efter almindelige beskatningsregler, fra 1. januar 1994 til 1. januar 2003, statsstøtte, eftersom den udgjorde en fordel for FT, som blev ydet ved hjælp af midler, som ellers ville have indgået i statsbudgettet. |
| --- | --- |

(42)

Derfor var forskellen mellem den erhvervsskat, som FT reelt betalte, og den, selskabet skulle have betalt efter almindelige beskatningsregler, fra 1. januar 1994 til 1. januar 2003, statsstøtte, eftersom den udgjorde en fordel for FT, som blev ydet ved hjælp af midler, som ellers ville have indgået i statsbudgettet.

| (43) | Kommissionen kan heller ikke godtage argumentet om, at erhvervsskatten indgår i beregningen af beskatningsgrundlaget, og at en korrektion af en eventuel erhvervsskattemæssig underbeskatning bør ledsages af en nedsættelse af selskabsskatten, fordi der skulle være en ubrydelig sammenhæng mellem selskabets erhvervsskat og selskabsskat. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen kan heller ikke godtage argumentet om, at erhvervsskatten indgår i beregningen af beskatningsgrundlaget, og at en korrektion af en eventuel erhvervsskattemæssig underbeskatning bør ledsages af en nedsættelse af selskabsskatten, fordi der skulle være en ubrydelig sammenhæng mellem selskabets erhvervsskat og selskabsskat.

| (44) | Dette argument er faktisk allerede blevet afvist af Domstolen, idet: »... Kommissionen i sine beslutninger om tilbagesøgning af statsstøtte ikke skal beregne skattebetalingens konsekvenser for det støttebeløb, der søges tilbagebetalt, idet en sådan beregning falder ind under anvendelsesområdet for national ret, men kun angive det bruttobeløb, der skal tilbagesøges. Dette er ikke til hinder for, at de nationale myndigheder ved tilbagesøgningen eventuelt foretager fradrag af visse beløb fra det beløb, der skal tilbagesøges, i henhold til de nationale regler, når blot anvendelsen af disse nationale regler ikke i praksis umuliggør en sådan tilbagesøgning eller indebærer en forskelsbehandling i forhold til tilsvarende sager, som national ret finder anvendelse på« (19). |
| --- | --- |

(44)

Dette argument er faktisk allerede blevet afvist af Domstolen, idet: »... Kommissionen i sine beslutninger om tilbagesøgning af statsstøtte ikke skal beregne skattebetalingens konsekvenser for det støttebeløb, der søges tilbagebetalt, idet en sådan beregning falder ind under anvendelsesområdet for national ret, men kun angive det bruttobeløb, der skal tilbagesøges. Dette er ikke til hinder for, at de nationale myndigheder ved tilbagesøgningen eventuelt foretager fradrag af visse beløb fra det beløb, der skal tilbagesøges, i henhold til de nationale regler, når blot anvendelsen af disse nationale regler ikke i praksis umuliggør en sådan tilbagesøgning eller indebærer en forskelsbehandling i forhold til tilsvarende sager, som national ret finder anvendelse på« (19).

VI.   NY STØTTE

| (45) | Hvad angår støttens art, fastholder Kommissionen sin foreløbige konklusion i indledningsbeslutningen om, at støtten er at betragte som ny støtte. Ordningen med friholdelse for erhvervsskat blev indført ved lov i 1990 (dvs. efter traktatens ikrafttrædelse) netop for at undgå, at oprettelsen af FT som offentlig tjenesteoperatør skulle medføre, at selskabet blev beskattet efter almindelige regler. Fra 1988 blev der i øvrigt påbegyndt en gradvis liberalisering af telesektoren. Da FT fra og med 1994 drog fordel af støtte i forbindelse med den særlige erhvervsskatteordning, og da de markeder, som FT drev virksomhed på, på dette tidspunkt i hvert fald til dels var konkurrencebaserede (20), må Kommissionen konkludere, at den pågældende foranstaltning udgør en ny støtte. |
| --- | --- |

(45)

Hvad angår støttens art, fastholder Kommissionen sin foreløbige konklusion i indledningsbeslutningen om, at støtten er at betragte som ny støtte. Ordningen med friholdelse for erhvervsskat blev indført ved lov i 1990 (dvs. efter traktatens ikrafttrædelse) netop for at undgå, at oprettelsen af FT som offentlig tjenesteoperatør skulle medføre, at selskabet blev beskattet efter almindelige regler. Fra 1988 blev der i øvrigt påbegyndt en gradvis liberalisering af telesektoren. Da FT fra og med 1994 drog fordel af støtte i forbindelse med den særlige erhvervsskatteordning, og da de markeder, som FT drev virksomhed på, på dette tidspunkt i hvert fald til dels var konkurrencebaserede (20), må Kommissionen konkludere, at den pågældende foranstaltning udgør en ny støtte.

VII.   FORÆLDELSE

| (46) | De franske myndigheder mener, at støtteordningen for FT i lov nr. 90-568 under alle omstændigheder omfatter eksisterende støtte, som ikke kan tilbagesøges. De bemærker, at ordningen blev indført ved lov nr. 90-568 af 2. juli 1990, og vurderer derfor, at støtten blev ydet modtageren den 2. juli 1990 (altså på lovens vedtagelsesdato). Da beslutningen om indledning af proceduren blev truffet den 30. januar 2003, altså over ti år efter at støtten blev bevilget, hævder de franske myndigheder, at støtten til FT i medfør af artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 skulle falde ind under EU-reglerne om forældelse af statsstøtte. |
| --- | --- |

(46)

De franske myndigheder mener, at støtteordningen for FT i lov nr. 90-568 under alle omstændigheder omfatter eksisterende støtte, som ikke kan tilbagesøges. De bemærker, at ordningen blev indført ved lov nr. 90-568 af 2. juli 1990, og vurderer derfor, at støtten blev ydet modtageren den 2. juli 1990 (altså på lovens vedtagelsesdato). Da beslutningen om indledning af proceduren blev truffet den 30. januar 2003, altså over ti år efter at støtten blev bevilget, hævder de franske myndigheder, at støtten til FT i medfør af artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 skulle falde ind under EU-reglerne om forældelse af statsstøtte.

| (47) | I den forbindelse må der henvises til følgende ordlyd i artikel 15:
  »1.   Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år.
  2.   Forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, enten som individuel støtte eller under en støtteordning. Enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist. Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen suspenderes i det tidsrum, hvor Kommissionens beslutning er genstand for en verserende sag for De Europæiske Fællesskabers Domstol.
  3.   Enhver støtte, for hvilken forældelsesfristen er udløbet, anses for at være eksisterende støtte«. |
| --- | --- |

(47)

I den forbindelse må der henvises til følgende ordlyd i artikel 15:

»1.   Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år.

2.   Forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, enten som individuel støtte eller under en støtteordning. Enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist. Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen suspenderes i det tidsrum, hvor Kommissionens beslutning er genstand for en verserende sag for De Europæiske Fællesskabers Domstol.

3.   Enhver støtte, for hvilken forældelsesfristen er udløbet, anses for at være eksisterende støtte«.

| (48) | Det må bemærkes, at tiårsfristen i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 »idet den langt fra er udtryk for et generelt princip, hvorefter ny støtte ændres til eksisterende støtte, kun udelukker tilbagebetaling af støtte, som er indført mere end ti år før Kommissionens første indgreb« (21). I medfør af forordningens artikel 15 følger heraf, at den støtte, som FT modtog via den særlige erhvervsskatteordning, ikke mister sin status af ny støtte, blot fordi ordningen blev indført for over ti år siden. Bestemmelsen foreskriver kort sagt, at Kommissionen kun kan kræve den støtte tilbagebetalt, som selskabet har modtaget de seneste ti år forud for Kommissionens indgreb. Men da FT modtog støtten fra og med regnskabsåret 1994, og da indledningsbeslutningen blev truffet den 30. januar 2003, må Kommissionen kræve hele den pågældende støtte tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(48)

Det må bemærkes, at tiårsfristen i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 »idet den langt fra er udtryk for et generelt princip, hvorefter ny støtte ændres til eksisterende støtte, kun udelukker tilbagebetaling af støtte, som er indført mere end ti år før Kommissionens første indgreb« (21). I medfør af forordningens artikel 15 følger heraf, at den støtte, som FT modtog via den særlige erhvervsskatteordning, ikke mister sin status af ny støtte, blot fordi ordningen blev indført for over ti år siden. Bestemmelsen foreskriver kort sagt, at Kommissionen kun kan kræve den støtte tilbagebetalt, som selskabet har modtaget de seneste ti år forud for Kommissionens indgreb. Men da FT modtog støtten fra og med regnskabsåret 1994, og da indledningsbeslutningen blev truffet den 30. januar 2003, må Kommissionen kræve hele den pågældende støtte tilbagebetalt.

| (49) | Det må også bemærkes, at det i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 hedder, at »Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år«, og at denne frist løber »fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren ... under en støtteordning«. Det, der tæller, er altså i henhold til forordningen den dato, hvor modtageren blev tilkendt den individuelle støtte under en støtteordning, og ikke den dato, hvor selve ordningen blev indført. Forældelsesfristen i artikel 15 går med andre ord på Kommissionens mulighed for at kræve ulovlig støtte tilbagebetalt, som er tildelt modtageren for over ti år siden, og ikke som de franske myndigheder hævder på selve støtteordningerne. Heraf følger, at forældelsesfristen for tilbagebetaling af støtte ydet under en given ordning ikke regnes fra den dag, hvor ordningen blev indført, men fra den dag, hvor støtten reelt blev ydet modtageren. I lov nr. 90-568 indførtes en støtteordning for FT (22). Forældelsesfristen for den støtte, der er tilkendt FT som led i særbeskatningsordningen, regnes således ikke fra den dato, hvor lov nr. 90-568 blev vedtaget, men fra den dato, hvor støtten reelt blev ydet FT, dvs. hvert år, hvor erhvervsskatten skulle have været betalt. |
| --- | --- |

(49)

Det må også bemærkes, at det i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 hedder, at »Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år«, og at denne frist løber »fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren ... under en støtteordning«. Det, der tæller, er altså i henhold til forordningen den dato, hvor modtageren blev tilkendt den individuelle støtte under en støtteordning, og ikke den dato, hvor selve ordningen blev indført. Forældelsesfristen i artikel 15 går med andre ord på Kommissionens mulighed for at kræve ulovlig støtte tilbagebetalt, som er tildelt modtageren for over ti år siden, og ikke som de franske myndigheder hævder på selve støtteordningerne. Heraf følger, at forældelsesfristen for tilbagebetaling af støtte ydet under en given ordning ikke regnes fra den dag, hvor ordningen blev indført, men fra den dag, hvor støtten reelt blev ydet modtageren. I lov nr. 90-568 indførtes en støtteordning for FT (22). Forældelsesfristen for den støtte, der er tilkendt FT som led i særbeskatningsordningen, regnes således ikke fra den dato, hvor lov nr. 90-568 blev vedtaget, men fra den dato, hvor støtten reelt blev ydet FT, dvs. hvert år, hvor erhvervsskatten skulle have været betalt.

| (50) | I modsætning til, hvad de franske myndigheder hævder, forudsætter en afbrydelse af forældelsesfristen ikke nogen formel beslutning fra Kommissionen. Det fremgår af artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999, at »enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen ... angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist«. Retten i Første Instans har afsagt kendelse om, at en begæring om oplysninger er nok til at afbryde forældelsesfristen i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 (23). I den foreliggende sag fremsendte Kommissionen sin første begæring om oplysninger til de franske myndigheder vedrørende den særlige beskatningsordning for FT den 28. juni 2001. Forældelsesfristen i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 (24) blev således afbrudt på denne dato. |
| --- | --- |

(50)

I modsætning til, hvad de franske myndigheder hævder, forudsætter en afbrydelse af forældelsesfristen ikke nogen formel beslutning fra Kommissionen. Det fremgår af artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999, at »enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen ... angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist«. Retten i Første Instans har afsagt kendelse om, at en begæring om oplysninger er nok til at afbryde forældelsesfristen i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 (23). I den foreliggende sag fremsendte Kommissionen sin første begæring om oplysninger til de franske myndigheder vedrørende den særlige beskatningsordning for FT den 28. juni 2001. Forældelsesfristen i artikel 15 i forordning (EF) nr. 659/1999 (24) blev således afbrudt på denne dato.

| (51) | Dermed er det kun de støttebeløb, der blev ydet FT tidligere end ti år før den første begæring om oplysninger (dvs. før den 28. juni 1991), der ikke længere kan kræves tilbagebetalt. Men da FT modtog støtten fra og med regnskabsåret 1994 som led i den særlige erhvervsskatteordning for perioden 1994-2003, må Kommissionen kræve hele den pågældende støtte tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(51)

Dermed er det kun de støttebeløb, der blev ydet FT tidligere end ti år før den første begæring om oplysninger (dvs. før den 28. juni 1991), der ikke længere kan kræves tilbagebetalt. Men da FT modtog støtten fra og med regnskabsåret 1994 som led i den særlige erhvervsskatteordning for perioden 1994-2003, må Kommissionen kræve hele den pågældende støtte tilbagebetalt.

VIII.   STØTTENS FORENELIGHED

| (52) | De franske myndigheder har ikke fremsat noget konkret argument for, at støtten skulle være forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen understreger, at den af de grunde, som anføres i indledningsbeslutningens punkt 122 og 123, opfatter støtten som uforenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, eller artikel 87, stk. 3, litra a), c) (fremme af udviklingen af visse økonomiske regioner), d) og e). Støtten hænger desuden ikke sammen med en omstruktureringsplan for virksomheden, men udgør nærmere en driftsstøtte. Derfor kan støtten ikke betragtes som forenelig i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c) (fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene). |
| --- | --- |

(52)

De franske myndigheder har ikke fremsat noget konkret argument for, at støtten skulle være forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen understreger, at den af de grunde, som anføres i indledningsbeslutningens punkt 122 og 123, opfatter støtten som uforenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, eller artikel 87, stk. 3, litra a), c) (fremme af udviklingen af visse økonomiske regioner), d) og e). Støtten hænger desuden ikke sammen med en omstruktureringsplan for virksomheden, men udgør nærmere en driftsstøtte. Derfor kan støtten ikke betragtes som forenelig i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c) (fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene).

IX.   KONKLUSION

| (53) | På baggrund af ovenstående fastslår Kommissionen, at:






  — | den erhvervsskatteordning, som fandt anvendelse i perioden 1991 til 1993, ikke udgør statsstøtte |
| --- | --- | --- |

(53)

På baggrund af ovenstående fastslår Kommissionen, at:

—

den erhvervsskatteordning, som fandt anvendelse i perioden 1991 til 1993, ikke udgør statsstøtte

| — | forskellen mellem den erhvervsskat, som FT reelt betalte, og den, selskabet skulle have betalt efter almindelige regler, i perioden fra 1. januar 1994 til 31. december 2002 udgør statsstøtte. Denne støtte er en ny støtte, som Frankrig har indført ulovligt i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Støtten er uforenelig med fællesmarkedet og skal derfor tilbagebetales. |
| --- | --- |

—

forskellen mellem den erhvervsskat, som FT reelt betalte, og den, selskabet skulle have betalt efter almindelige regler, i perioden fra 1. januar 1994 til 31. december 2002 udgør statsstøtte. Denne støtte er en ny støtte, som Frankrig har indført ulovligt i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Støtten er uforenelig med fællesmarkedet og skal derfor tilbagebetales.

| (54) | I de franske skattemyndigheders rapport til Frankrigs parlament i november 2001 hed det, at »en omgående normalisering af beskatningen af France Télécom for så vidt angår erhvervsskat vil alt andet lige [dvs. uden at tage højde for, hvad lokalmyndighederne måtte beslutte] medføre en skatteforøgelse for selskabet på næsten 198 mio. euro«. De franske myndigheder forelagde i deres brev af 15. maj 2003 imidlertid Kommissionen mere nøjagtige oplysninger om underbeskatningen af FT som led i den særlige erhvervsskatteordning (se nedenstående tabel):















  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| Regnskabsår | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | I alt |
| Efterberegnet skat efter almindelige regler | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| Reel beskatning af FT | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Underbeskatning | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| Kilde: De franske myndigheders svarskrivelse af 15. maj 2003. |

(54)

I de franske skattemyndigheders rapport til Frankrigs parlament i november 2001 hed det, at »en omgående normalisering af beskatningen af France Télécom for så vidt angår erhvervsskat vil alt andet lige [dvs. uden at tage højde for, hvad lokalmyndighederne måtte beslutte] medføre en skatteforøgelse for selskabet på næsten 198 mio. euro«. De franske myndigheder forelagde i deres brev af 15. maj 2003 imidlertid Kommissionen mere nøjagtige oplysninger om underbeskatningen af FT som led i den særlige erhvervsskatteordning (se nedenstående tabel):

(mio. EUR)

Regnskabsår

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

I alt

Efterberegnet skat efter almindelige regler

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

Reel beskatning af FT

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Underbeskatning

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

Kilde: De franske myndigheders svarskrivelse af 15. maj 2003.

| — | De franske myndigheder foretog en nøjagtig beregning af den erhvervsskat, som FT skulle have afholdt i 2000, 2001 og 2002, hvis selskabet havde været underlagt almindelige regler, ud fra de forskellige lokalmyndigheders beskatning af udstyr og formuegoder, fast ejendom og lønudbetalinger i deres område. |
| --- | --- |

—

De franske myndigheder foretog en nøjagtig beregning af den erhvervsskat, som FT skulle have afholdt i 2000, 2001 og 2002, hvis selskabet havde været underlagt almindelige regler, ud fra de forskellige lokalmyndigheders beskatning af udstyr og formuegoder, fast ejendom og lønudbetalinger i deres område.

| — | De beregnede erhvervsskatten i årene 1994-1999 ud fra det beløb, FT skulle have afholdt i 2000 efter almindelige regler, korrigeret for udviklingen i beskatningsgrundlag og -satser siden 1991, idet de foreliggende data ikke gav mulighed for at foretage en præcis beregning for årene før 2000, fordi det ville være vanskeligt at retablere de lokale grundlag og satser. |
| --- | --- |

—

De beregnede erhvervsskatten i årene 1994-1999 ud fra det beløb, FT skulle have afholdt i 2000 efter almindelige regler, korrigeret for udviklingen i beskatningsgrundlag og -satser siden 1991, idet de foreliggende data ikke gav mulighed for at foretage en præcis beregning for årene før 2000, fordi det ville være vanskeligt at retablere de lokale grundlag og satser.

| — | Ifølge disse beregninger skulle der tilbagebetales et støttebeløb på 1 140 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Ifølge disse beregninger skulle der tilbagebetales et støttebeløb på 1 140 mio. EUR.

| (55) | De franske myndigheder meddelte i deres brev af 29. januar 2004 Kommissionen, at den erhvervsskat, selskabet skulle afholde i 2003 (det første år med almindelig beskatning), beløb sig til 773 mio. EUR, hvilket er betydeligt under de 971 mio. EUR, som blev anslået på grundlag af 2002 på et tidspunkt, hvor den faktisk skyldige erhvervsskat endnu ikke var kendt. De understregede, at en tilbagevirkende ekstrapolering af dette tal på de foregående år bekræftede og understøttede deres holdning, da den pegede i retning af, at FT var blevet overbeskattet i forhold til almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

(55)

De franske myndigheder meddelte i deres brev af 29. januar 2004 Kommissionen, at den erhvervsskat, selskabet skulle afholde i 2003 (det første år med almindelig beskatning), beløb sig til 773 mio. EUR, hvilket er betydeligt under de 971 mio. EUR, som blev anslået på grundlag af 2002 på et tidspunkt, hvor den faktisk skyldige erhvervsskat endnu ikke var kendt. De understregede, at en tilbagevirkende ekstrapolering af dette tal på de foregående år bekræftede og understøttede deres holdning, da den pegede i retning af, at FT var blevet overbeskattet i forhold til almindelige skatteregler.

| (56) | På møderne med Kommissionen den 16. og 23. juni 2004 hævdede de franske myndigheder så imidlertid, at de beregninger, de tidligere havde forelagt Kommissionen, var unøjagtige, og at det var umuligt at foretage en sikker beregning af omfanget af den støtte, som FT havde modtaget i perioden 1994-2003. Derfor opfordrede de Kommissionen til ikke at vedtage en beslutning om den statsstøtte, som FT hævdedes at have modtaget som led i den særlige erhvervsskatteordning. |
| --- | --- |

(56)

På møderne med Kommissionen den 16. og 23. juni 2004 hævdede de franske myndigheder så imidlertid, at de beregninger, de tidligere havde forelagt Kommissionen, var unøjagtige, og at det var umuligt at foretage en sikker beregning af omfanget af den støtte, som FT havde modtaget i perioden 1994-2003. Derfor opfordrede de Kommissionen til ikke at vedtage en beslutning om den statsstøtte, som FT hævdedes at have modtaget som led i den særlige erhvervsskatteordning.

| (57) | For så vidt angår det sidste argument hæfter Kommissionen sig for det første ved, at det er et nyt argument, som går imod de franske myndigheders tidligere holdning i beregningerne af 15. maj 2003, som de bekræftede og underbyggede i brevet af 29. januar 2004. De franske myndigheder satte ikke på noget tidspunkt i proceduren spørgsmålstegn ved disse beregningers nøjagtighed. Det var først, da det på møderne i juni 2004 fremgik, at Kommissionen var ved at nå frem til en afgørelse, at de franske myndigheder bestred de tidligere fremlagte overslag. Under disse omstændigheder kan argumentet om, at det skulle være umuligt at beregne omfanget af støtten til FT, ikke godtages. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår det sidste argument hæfter Kommissionen sig for det første ved, at det er et nyt argument, som går imod de franske myndigheders tidligere holdning i beregningerne af 15. maj 2003, som de bekræftede og underbyggede i brevet af 29. januar 2004. De franske myndigheder satte ikke på noget tidspunkt i proceduren spørgsmålstegn ved disse beregningers nøjagtighed. Det var først, da det på møderne i juni 2004 fremgik, at Kommissionen var ved at nå frem til en afgørelse, at de franske myndigheder bestred de tidligere fremlagte overslag. Under disse omstændigheder kan argumentet om, at det skulle være umuligt at beregne omfanget af støtten til FT, ikke godtages.

| (58) | Den 5. juli 2004 forelagde de franske myndigheder i øvrigt Kommissionen en række nye beregninger af den erhvervsskat, som FT skulle have afholdt efter almindelige skatteregler i 1991-2002. De franske myndigheder påpegede i deres fax af 13. juli 2004 følgende: »disse beregninger tager udelukkende udgangspunkt i den nu foreliggende viden om omfanget af den erhvervsskat, som FT reelt betalte for 2003 efter almenretlige regler«. I deres fax af 16. juli 2004 udspecificerede de franske myndigheder den metodik, de havde fulgt i de nye beregninger:






  — | De franske myndigheder fastslog, at FT i 2003 netto skulle betale en erhvervsskat på 773 mio. EUR. |
| --- | --- | --- |

(58)

Den 5. juli 2004 forelagde de franske myndigheder i øvrigt Kommissionen en række nye beregninger af den erhvervsskat, som FT skulle have afholdt efter almindelige skatteregler i 1991-2002. De franske myndigheder påpegede i deres fax af 13. juli 2004 følgende: »disse beregninger tager udelukkende udgangspunkt i den nu foreliggende viden om omfanget af den erhvervsskat, som FT reelt betalte for 2003 efter almenretlige regler«. I deres fax af 16. juli 2004 udspecificerede de franske myndigheder den metodik, de havde fulgt i de nye beregninger:

—

De franske myndigheder fastslog, at FT i 2003 netto skulle betale en erhvervsskat på 773 mio. EUR.

| — | Herefter beregnede de, hvad FT skulle have betalt i erhvervsskat ifølge lov nr. 90-568, ud fra FT’s angivelser for 2003; det beløb sig til 696 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Herefter beregnede de, hvad FT skulle have betalt i erhvervsskat ifølge lov nr. 90-568, ud fra FT’s angivelser for 2003; det beløb sig til 696 mio. EUR.

| — | Ifølge de franske myndigheders beregninger skulle de nye regler (almindelig beskatning ud fra gældende satser og det reelle beskatningsgrundlag) medføre en forhøjelse for regnskabsåret 2003 på 77 mio. EUR, dvs. 11,06 %, i forhold til det beløb, der skulle have været betalt efter de gamle regler. |
| --- | --- |

—

Ifølge de franske myndigheders beregninger skulle de nye regler (almindelig beskatning ud fra gældende satser og det reelle beskatningsgrundlag) medføre en forhøjelse for regnskabsåret 2003 på 77 mio. EUR, dvs. 11,06 %, i forhold til det beløb, der skulle have været betalt efter de gamle regler.

| — | Denne procentforhøjelse blev så anvendt på de beløb, FT reelt havde betalt i 1991-2002. |
| --- | --- |

—

Denne procentforhøjelse blev så anvendt på de beløb, FT reelt havde betalt i 1991-2002.

| — | Af disse beregninger følger, at FT i perioden 1994-2002 blev underbeskattet med i alt 798 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Af disse beregninger følger, at FT i perioden 1994-2002 blev underbeskattet med i alt 798 mio. EUR.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Regnskabsår | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | I alt |
| Efterberegnet skat efter almindelige regler | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| Reel beskatning af FT | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Underbeskatning | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| Kilde: De franske myndigheders brev af 5. juli 2004. |

(mio. EUR)

Regnskabsår

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

I alt

Efterberegnet skat efter almindelige regler

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

Reel beskatning af FT

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Underbeskatning

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

Kilde: De franske myndigheders brev af 5. juli 2004.

| (59) | På baggrund af de skiftende oplysninger, som de franske myndigheder har fremlagt, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt fastslå, hvor stort et beløb der præcist skal tilbagebetales, men efter Kommissionens vurdering har FT sandsynligvis modtaget et samlet beløb i statsstøtte, der ligger mellem 798 mio. EUR og 1 140 mio. EUR, hvortil skal lægges renter fra det tidspunkt, hvor beløbene blev tildelt modtageren, frem til tilbagebetalingsdatoen (25). Det nøjagtige beløb, der skal tilbagebetales, fastlægges af Kommissionen i samarbejde med de franske myndigheder som led i tilbagebetalingsproceduren inden den 1. november 2004. |
| --- | --- |

(59)

På baggrund af de skiftende oplysninger, som de franske myndigheder har fremlagt, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt fastslå, hvor stort et beløb der præcist skal tilbagebetales, men efter Kommissionens vurdering har FT sandsynligvis modtaget et samlet beløb i statsstøtte, der ligger mellem 798 mio. EUR og 1 140 mio. EUR, hvortil skal lægges renter fra det tidspunkt, hvor beløbene blev tildelt modtageren, frem til tilbagebetalingsdatoen (25). Det nøjagtige beløb, der skal tilbagebetales, fastlægges af Kommissionen i samarbejde med de franske myndigheder som led i tilbagebetalingsproceduren inden den 1. november 2004.

| (60) | Det kan dermed konkluderes, at den særlige erhvervsskatteordning for FT i 1994-2003 efter Kommissionens opfattelse gav selskabet en fordel, der udgjorde statsstøtte, og at selskabet blev beskattet lavere, end det ville være blevet efter almindelige regler. De franske myndigheder overholdt ikke deres forhåndsanmeldelsespligt, da de tildelte selskabet denne statsstøtte, og da støtten er uforenelig med fællesmarkedet, skal den tilbagebetales. Kommissionen opfordrer de franske myndigheder til i overensstemmelse med forpligtelsen til loyalt samarbejde at arbejde sammen med Kommissionen om at fastlægge det nøjagtige støttebeløb, der skal tilbagebetales — |
| --- | --- |

(60)

Det kan dermed konkluderes, at den særlige erhvervsskatteordning for FT i 1994-2003 efter Kommissionens opfattelse gav selskabet en fordel, der udgjorde statsstøtte, og at selskabet blev beskattet lavere, end det ville være blevet efter almindelige regler. De franske myndigheder overholdt ikke deres forhåndsanmeldelsespligt, da de tildelte selskabet denne statsstøtte, og da støtten er uforenelig med fællesmarkedet, skal den tilbagebetales. Kommissionen opfordrer de franske myndigheder til i overensstemmelse med forpligtelsen til loyalt samarbejde at arbejde sammen med Kommissionen om at fastlægge det nøjagtige støttebeløb, der skal tilbagebetales —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den ulovlige statsstøtte, som Frankrig i modstrid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har ydet til France Télécom som led i den særlige erhvervsskatteordning, der gjaldt for selskabet i perioden 1. januar 1994 til 31. december 2002 (i henhold til den franske lov nr. 90-568 (artikel 18) og artikel 1654 i den franske skattelov (Code général des impôts)), er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

1.   Frankrig træffer alle fornødne foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra France Télécom.

2.   Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt.

3.   Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt.

4.   Renterne beregnes efter bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (26).

Artikel 3

Frankrig underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der skal træffes eller allerede er truffet for at efterkomme beslutningen. Med henblik herpå anvender Frankrig spørgeskemaet i nærværende beslutnings bilag.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. august 2004.

På Kommissionens vegne

Frederik BOLKESTEIN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 57 af 12.3.2003, s. 5.

1

(2)  Se pkt. 1-8 i indledningsbeslutningen, der betragtes som en integrerende del af nærværende beslutning.

2

(3)  EUT C 57 af 12.3.2003, s. 5, herefter »beslutningen om indledning af proceduren« eller »indledningsbeslutningen«.

3

(4)  Part, hvis identitet efter ønske holdes fortrolig.

4

(5)  Vedlagt klage af 22.1.2003 fra de samme selskaber.

5

(6)  Selskabet LD Com sendte Kommissionen en berigtigelse, som blev videresendt til de franske myndigheder den 16.6.2003.

6

(7)  Se indledningsbeslutningens pkt. 25-33.

7

(8)  Fra 1988 skulle administrationen til gengæld betale moms; se »Rapport au Parlement sur la normalisation de la fiscalité locale de France Télécom«, Direction générale des impôts, november 2001, s. 6.

8

(9)  Det fremgår af artikel 18 i lov nr. 90-568, at La Poste og FT ganske vist skal afholde almindelige skatter og afgifter, men at det skal ske »med forbehold af bestemmelserne i nærværende lovs artikel 19, 20 og 21«.

9

(10)  Artikel 19 i lov nr. 90-568: »Indtil den 1.1.1994 skal La Poste og France Télécom kun betale de skatter og afgifter, som ved offentliggørelsen af nærværende lov reelt afholdes af staten, vedrørende aktiviteter, som er uddelegeret til offentlige operatører. Indtil samme dato fastsættes France Télécoms bidrag til det civile forsknings- og udviklingsbudget og til det almindelige budget hvert år i finansloven inden for en beløbsramme, der beregnes ved at gange et grundbeløb, som for 1989 er fastlagt til 13 700 mio. FRF, med det forbrugerprisindeks, der beregnes af Frankrigs statistikkontor INSEE«.

10

(11)  I den rapport, som de franske skattemyndigheder fremlagde for Frankrigs parlament i november 2001 om normalisering af beskatningen af France Télécom, hed det, at »en omgående normalisering af beskatningen af France Télécom for så vidt angår erhvervsskat vil alt andet lige [dvs. uden at tage højde for, hvad lokalmyndighederne måtte beslutte] medføre en skatteforøgelse for virksomheden på næsten 198 mio. euro«, se »Rapport au Parlement sur la normalisation de la fiscalité locale de France Télécom«, Direction générale des impôts, november 2001, s. 16.

11

(12)  I artikel 29 i finansloven for 2003 blev FT underlagt helt almindelig erhvervsskat fra og med 1.1.2003. Se i denne forbindelse rapporten fra Gilles Carrez på vegne af finansudvalget om økonomien i almindelighed og udkastet til finanslov for 2003, fremlagt for nationalforsamlingen den 14.10.2002.

12

(13)  Nærmere detaljer kan findes i indledningsbeslutningens kapitel III.

13

(14)  Domstolen fastslog således, at en nedsættelse i socialbidragene vedrørende familietilskud ikke kunne »opvejes« af et tillægsbidrag til arbejdsløshedsforsikring. Se Domstolens dom af 2. juli 1974, sag 173-73, Den Italienske Republik mod Kommissionen, Sml. 1974, s. 709, præmis 34: »Argumentet om, at den indklagede nedsættelse ikke udgør »statsstøtte«, fordi det deraf følgende indtægtstab skulle opvejes af midlerne fra arbejdsløshedsforsikringsbidrag, kan ikke tiltrædes«. Se også Kommissionens beslutning 2002/581/EF af 11. december 2001 om Italiens statsstøtte til banker, hvori det fastslås, at »en selektiv foranstaltning kan måske være berettiget som følge af den særlige form for virksomhed, der går på, men ikke som følge af, at der forefindes andre selektive foranstaltninger« (EFT L 184 af 13.7.2002, s. 27, betragtning 35).

14

(15)  FT skulle bidrage til det almindelige budget med et fast beløb, som blev fastlagt hvert år i finansloven »inden for en årlig beløbsramme, som beregnes ved at gange et referencebeløb for 1989 på 13 700 mio. FRF med det forbrugerprisindeks, der fastlægges af Frankrigs statistikkontor INSEE« (artikel 19 i lov nr. 90-568).

15

(16)  Da proceduren kun blev indledt angående spørgsmålet om erhvervsskat, men ikke ejendomsskat og selskabsskat, vedrører nærværende beslutning kun erhvervsskat. Alle andre skattefriholdelser, som den franske stat har tilstået FT i den pågældende periode, ville for øvrigt være forældet jf. artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22.3.1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

16

(17)  Sag 173/73, citeret ovenfor.

17

(18)  Det hedder i lov nr. 90-568, i kapitlet »Beskatning« i samme artikel, at FT ikke skal svare skat (ud over de af staten afholdte skatter), at selskabet skal betale denne afgift til det almindelige budget, og at disse to bestemmelser finder anvendelse i samme periode.

18

(19)  Førsteinstansrettens dom af 8. juni 1995, sag T-459/93, Siemens SA mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 1995 II, s. 1675.

19

(20)  Førsteinstansrettens dom af 15. juni 2000, forenede sager T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 til 607/97, T-1/98, T-3/98 til T-6/98 og T-23/98, Alzetta Mauro m.fl. mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 2319, præmis 141 ff.; Domstolens dom af 9. august 1994, sag C-44/93, Namur-Les assurances du crédit SA mod Office national du ducroire og den belgiske stat, Sml. 1994 I, s. 3829.

20

(21)  Førsteinstansrettens dom af 30. april 2002, forenede sager T-195/01 og T-207/01, Government of Gibraltar mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2002 II, s. 2309, præmis 130.

21

(22)  I henhold til artikel 1, litra d), i forordning (EF) nr. 659/99, forstås ved »støtteordning«: enhver retsakt, på grundlag af hvilken der uden yderligere gennemførelsesforanstaltninger kan ydes individuel støtte til virksomheder, som inden for denne retsakt defineres generelt og abstrakt, og enhver retsakt på grundlag af hvilken støtte, der ikke er knyttet til et specifikt projekt, kan ydes til en eller flere virksomheder, uden at tidsrummet eller beløbet er nærmere fastsat.

22

(23)  Førsteinstansrettens dom af 10. april 2003, sag T-369/00, Département du Loiret mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, præmis 81 ff.

23

(24)  Førsteinstansretten bemærker således følgende: »Ved at tilsende en medlemsstat en begæring om oplysninger tilkendegiver Kommissionen nemlig over for medlemsstaten, at den råder over oplysninger om en påstået ulovlig støtte, og at denne støtte i givet fald skal tilbagebetales«; »Den omstændighed, at der blot er tale om en begæring om oplysninger, berøver derfor ikke begæringen dens retsvirkning som en foranstaltning, der kan afbryde forældelsesfristen efter artikel 15 i forordning nr. 659/1999«, se sag T-369/00, citeret ovenfor, præmis 79 og 82.

24

(25)  Dette er ikke til hinder for, at de franske myndigheder ved tilbagesøgningen i overensstemmelse med retspraksis »eventuelt foretager fradrag af visse beløb fra det beløb, der skal tilbagesøges, i henhold til de nationale regler, når blot anvendelsen af disse nationale regler ikke i praksis umuliggør en sådan tilbagesøgning eller indebærer en forskelsbehandling i forhold til tilsvarende sager, som national ret finder anvendelse på« (sag T-459/93, citeret ovenfor).

25

(26)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

26

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/42

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. oktober 2005

om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med mistanke om højpatogen aviær influenza i Rumænien

(meddelt under nummer K(2005) 4068)

(EØS-relevant tekst)

(2005/710/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (1), særlig artikel 18,

under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (2), særlig artikel 22, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fjerkræ og fugle, som kan være dødelig og forårsage forstyrrelser, der hurtigt kan udvikle sig til en epizooti, som kan udgøre en alvorlig trussel mod dyre- og folkesundheden og gå voldsomt ud over fjerkræopdrættets rentabilitet. Der er en risiko for, at sygdomsagensen kan blive indslæbt via international handel med levende fjerkræ og fjerkræprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fjerkræ og fugle, som kan være dødelig og forårsage forstyrrelser, der hurtigt kan udvikle sig til en epizooti, som kan udgøre en alvorlig trussel mod dyre- og folkesundheden og gå voldsomt ud over fjerkræopdrættets rentabilitet. Der er en risiko for, at sygdomsagensen kan blive indslæbt via international handel med levende fjerkræ og fjerkræprodukter.

| (2) | Rumænien underrettede den 12. oktober 2005 Kommissionen om, at et aviær influenza-virus af subtype H5 indsamlet fra et klinisk tilfælde var blevet isoleret. Det kliniske billede giver anledning til mistanke om højpatogen aviær influenza, indtil neuraminidasetypen (N) og patogenicitetsindekset er blevet bestemt. |
| --- | --- |

(2)

Rumænien underrettede den 12. oktober 2005 Kommissionen om, at et aviær influenza-virus af subtype H5 indsamlet fra et klinisk tilfælde var blevet isoleret. Det kliniske billede giver anledning til mistanke om højpatogen aviær influenza, indtil neuraminidasetypen (N) og patogenicitetsindekset er blevet bestemt.

| (3) | På grund af den dyresundhedsmæssige risiko, der er forbundet med den potentielle indslæbning af sygdommen i Fællesskabet, bør der derfor straks træffes foranstaltninger med henblik på suspension af import fra Rumænien af levende fjerkræ, strudsefugle, opdrættet og vildtlevende fjervildt, andre levende fugle end fjerkræ og rugeæg af disse arter. |
| --- | --- |

(3)

På grund af den dyresundhedsmæssige risiko, der er forbundet med den potentielle indslæbning af sygdommen i Fællesskabet, bør der derfor straks træffes foranstaltninger med henblik på suspension af import fra Rumænien af levende fjerkræ, strudsefugle, opdrættet og vildtlevende fjervildt, andre levende fugle end fjerkræ og rugeæg af disse arter.

| (4) | Da import fra Rumænien af jagttrofæer, konsumæg og uforarbejdede fjer er tilladt, bør import til Fællesskabet af sådanne produkter ligeledes suspenderes på grund af den dermed forbundne dyresundhedsmæssige risiko. |
| --- | --- |

(4)

Da import fra Rumænien af jagttrofæer, konsumæg og uforarbejdede fjer er tilladt, bør import til Fællesskabet af sådanne produkter ligeledes suspenderes på grund af den dermed forbundne dyresundhedsmæssige risiko.

| (5) | Endvidere bør import fra Rumænien til Fællesskabet af fersk kød af fjerkræ, strudsefugle, vildtlevende og opdrættet fjervildt og import af tilberedt kød og kødprodukter, som består af eller indeholder kød af de ovennævnte arter, suspenderes. |
| --- | --- |

(5)

Endvidere bør import fra Rumænien til Fællesskabet af fersk kød af fjerkræ, strudsefugle, vildtlevende og opdrættet fjervildt og import af tilberedt kød og kødprodukter, som består af eller indeholder kød af de ovennævnte arter, suspenderes.

| (6) | Visse produkter fremstillet af fjerkræ, der er slagtet inden den 1. august 2005, bør fortsat tillades, idet inkubationsperioden for sygdommen tages i betragtning. |
| --- | --- |

(6)

Visse produkter fremstillet af fjerkræ, der er slagtet inden den 1. august 2005, bør fortsat tillades, idet inkubationsperioden for sygdommen tages i betragtning.

| (7) | Ved Kommissionens beslutning 2005/432/EF om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af kødprodukter til konsum og om ophævelse af beslutning 97/41/EF, 97/221/EF og 97/222/EF (3) er der opstillet en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne kan tillade import af kødprodukter, og der fastsættes behandlinger, der anses for effektivt at kunne inaktivere de relevante patogener. For at forebygge risikoen for, at sygdommen overføres via sådanne produkter, skal de gennemgå en relevant behandling, som afhænger af, hvilken sundhedsstatus oprindelseslandet har, og hvilke dyrearter produktet stammer fra. Det bør derfor fortsat tillades at importere fjerkrækødprodukter med oprindelse i Rumænien, som har været opvarmet (gennemvarmet) til mindst 70 °C. |
| --- | --- |

(7)

Ved Kommissionens beslutning 2005/432/EF om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af kødprodukter til konsum og om ophævelse af beslutning 97/41/EF, 97/221/EF og 97/222/EF (3) er der opstillet en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne kan tillade import af kødprodukter, og der fastsættes behandlinger, der anses for effektivt at kunne inaktivere de relevante patogener. For at forebygge risikoen for, at sygdommen overføres via sådanne produkter, skal de gennemgå en relevant behandling, som afhænger af, hvilken sundhedsstatus oprindelseslandet har, og hvilke dyrearter produktet stammer fra. Det bør derfor fortsat tillades at importere fjerkrækødprodukter med oprindelse i Rumænien, som har været opvarmet (gennemvarmet) til mindst 70 °C.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Medlemsstaterne suspenderer import fra Rumæniens område af:

| — | levende fjerkræ, strudsefugle, opdrættet og vildtlevende fjervildt, levende fugle, bortset fra fjerkræ, som defineret i artikel 1, tredje led, i beslutning 2000/666/EF, herunder fugle, der ledsager deres ejere (selskabsdyr), samt rugeæg af disse arter |
| --- | --- |

—

levende fjerkræ, strudsefugle, opdrættet og vildtlevende fjervildt, levende fugle, bortset fra fjerkræ, som defineret i artikel 1, tredje led, i beslutning 2000/666/EF, herunder fugle, der ledsager deres ejere (selskabsdyr), samt rugeæg af disse arter

| — | fersk kød af fjerkræ, strudsefugle samt vildtlevende og opdrættet fjervildt |
| --- | --- |

—

fersk kød af fjerkræ, strudsefugle samt vildtlevende og opdrættet fjervildt

| — | tilberedt kød og kødprodukter, som består af eller indeholder kød af de ovennævnte arter. |
| --- | --- |

—

tilberedt kød og kødprodukter, som består af eller indeholder kød af de ovennævnte arter.

| — | råt foder til selskabsdyr og uforarbejdede fodermidler, der indeholder dele af de nævnte arter |
| --- | --- |

—

råt foder til selskabsdyr og uforarbejdede fodermidler, der indeholder dele af de nævnte arter

| — | konsumæg |
| --- | --- |

—

konsumæg

| — | ubehandlede jagttrofæer af alle fugle |
| --- | --- |

—

ubehandlede jagttrofæer af alle fugle

| — | uforarbejdede fjer og fjerdele. |
| --- | --- |

—

uforarbejdede fjer og fjerdele.

2.   Uanset stk. 1 tillader medlemsstaterne import af de produkter, der er omhandlet i stk. 1, første til fjerde led, og som hidrører fra fugle, der er slagtet inden den 1. august 2005.

3.   Følgende angives i de veterinærcertifikater/handelsdokumenter, der ledsager sendinger af de i stk. 2 omhandlede produkter, alt efter hvilken art der er tale om:

»Fersk fjerkrækød/Fersk kød af strudsefugle/Fersk kød af vildtlevende fjervildt/Fersk kød af opdrættet fjervildt/Kødprodukt, der består af eller indeholder kød af fjerkræ, strudsefugle, opdrættet eller vildtlevende fjervildt/Råt foder til selskabsdyr og uforarbejdede fodermidler, der indeholder dele af fjerkræ, strudsefugle, opdrættet eller vildtlevende fjervildt (4) hidrørende fra fugle, der er slagtet inden den 1. august 2005, jf. artikel 1, stk. 2, i Kommissionens beslutning 2005/710/EF.

4.   Uanset stk. 1 tillader medlemsstaterne import af kødprodukter, der består af eller indeholder kød af fjerkræ, strudsefugle, opdrættet eller vildtlevende fjervildt, hvis kødet af de nævnte arter er blevet underkastet mindst en af de særlige behandlinger, der er omhandlet i del 4, punkt B, C eller D, i bilag II til Kommissionens beslutning 2005/432/EF.

Artikel 2

I forbindelse med import af forarbejdede fjer eller fjerdele sikrer medlemsstaterne, at forsendelsen ledsages af et handelsdokument, hvori det attesteres, at de forarbejdede fjer eller dele heraf er blevet behandlet med vanddamp eller på anden måde, der sikrer, at der ikke overføres patogener.

Handelsdokumentet kræves dog ikke i forbindelse med forarbejdede prydfjer, forarbejdede fjer medført af rejsende til privat brug eller forsendelser af forarbejdede fjer til privatpersoner til ikke-industrielle formål.

Artikel 3

Medlemsstaterne ændrer deres importforanstaltninger for at bringe dem i overensstemmelse med denne beslutning, og de sørger for, at der øjeblikkeligt informeres om de vedtagne foranstaltninger på passende vis. De underretter straks Kommissionen herom.

Artikel 4

Denne beslutning anvendes indtil den 30. april 2006.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

1

(2)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1). Berigtiget i EUT L 191 af 28.5.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 151 af 14.6.2005, s. 3.

3

(4)  Det ikke relevante overstreges.«

4

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/44

---

AFGØRELSE NR. 1/2005 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMMISSION EF-EFTA FOR FORENKLING AF FORMALITETERNE I SAMHANDELEN

den 4. oktober 2005

om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen

(2005/711/EF)

DEN BLANDEDE KOMMISSION HAR —

under henvisning til konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen (1), i det følgende benævnt »konventionen«, særlig artikel 11, stk. 3, og,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som forberedelse til Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union bør samhandelen med dette land lettes gennem en forenkling af formaliteterne i samhandelen mellem dette land, Det Europæiske Fællesskab, Republikken Island, Kongeriget Norge og Schweiz. |
| --- | --- |

(1)

Som forberedelse til Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union bør samhandelen med dette land lettes gennem en forenkling af formaliteterne i samhandelen mellem dette land, Det Europæiske Fællesskab, Republikken Island, Kongeriget Norge og Schweiz.

| (2) | Med henblik på en sådan forenkling bør Rumænien opfordres til at tiltræde konventionen — |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på en sådan forenkling bør Rumænien opfordres til at tiltræde konventionen —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Rumænien opfordres i overensstemmelse med konventionens artikel 11a på basis af en brevveksling mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rumænien, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, til at blive kontraherende part i konventionen fra den 1. januar 2006.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Basel, den 4. oktober 2005.

På Den Blandede Kommissions vegne

Rudolf DIETRICH

Formand

---

(1)  EFT L 134 af 22.5.1987, s. 2. Senest ændret ved afgørelse nr. 2/95 (EFT L 117 af 14.5.1996, s. 18).

1

---

Hr.,

Jeg har den ære hermed at underrette Dem om afgørelse nr. 1/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at blive kontraherende part i konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen.

Rumæniens tiltrædelse af konventionen kan effektueres ved deponering af tiltrædelsesinstrumentet i generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union sammen med en oversættelse af konventionen til Rumæniens officielle sprog i overensstemmelse med konventionens artikel 11a.

Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.

Generalsekretæren

Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union

Rumænien,

som noterer sig afgørelse nr. 1/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at blive kontraherende part i konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen,

som ønsker at blive part i konventionen,

tiltræder HERVED konventionen,

vedlægger HERVED dette instrument en oversættelse af konventionen til Rumæniens officielle sprog,

erklærer HERVED, at Rumænien accepterer de forskellige henstillinger og afgørelser, som Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen måtte træffe mellem den 4. oktober 2005 og datoen for Rumæniens faktiske tiltrædelse i overensstemmelse med konventionens artikel 11a.

Udfærdiget i ...

På Rumæniens vegne

---

| 14.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 269/46

---

AFGØRELSE Nr. 5/2005 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMMISSION EF-EFTA FOR FÆLLES FORSENDELSE

den 4. oktober 2005

om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure

(2005/712/EF)

DEN BLANDEDE KOMMISSION HAR —

under henvisning til konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure (1) i det følgende benævnt konventionen, særlig artikel 15, stk. 3, litra e), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fremme af samhandelen med Rumænien bør lettes gennem en forenkling af formaliteterne i samhandelen mellem dette land, Det Europæiske Fællesskab, Republikken Island, Kongeriget Norge og Det Schweiziske Forbund. |
| --- | --- |

(1)

Fremme af samhandelen med Rumænien bør lettes gennem en forenkling af formaliteterne i samhandelen mellem dette land, Det Europæiske Fællesskab, Republikken Island, Kongeriget Norge og Det Schweiziske Forbund.

| (2) | Med henblik på en sådan forenkling bør Rumænien opfordres til at tiltræde konventionen — |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på en sådan forenkling bør Rumænien opfordres til at tiltræde konventionen —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Rumænien opfordres i overensstemmelse med konventionens artikel 15a på basis af en brevveksling mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rumænien, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, til at blive kontraherende part i konventionen fra den 1. januar 2006.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Basel, den 4. oktober 2005.

På Den Blandede Kommissions vegne

Formand

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EFT L 226 af 13.8.1987, s. 2. Senest ændret ved afgørelse nr. 4/2005 (EUT L 225 af 31.8.2005, s. 29).

1

---

Hr.,

Jeg har den ære hermed at underrette Dem om afgørelse nr. 5/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for fælles forsendelse den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at blive kontraherende part i konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure.

Rumæniens tiltrædelse af konventionen kan effektueres ved deponering af tiltrædelsesinstrumentet i generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union sammen med en oversættelse af konventionen til Rumæniens officielle sprog i overensstemmelse med konventionens artikel 15a.

Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.

Generalsekretæren for

Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union

Rumænien,

som noterer sig afgørelse nr. 5/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for fælles forsendelse den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at blive kontraherende part i konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure, i det følgende benævnt »konventionen«,

som ønsker at blive part i konventionen,

tiltræder HERVED konventionen,

vedlægger HERVED dette instrument en oversættelse af konventionen til Rumæniens officielle sprog,

erklærer HERVED, at Rumænien accepterer de forskellige henstillinger og afgørelser, som Den Blandede Kommission EF-EFTA for fælles forsendelse måtte træffe mellem den 4. oktober 2005 og datoen for Rumæniens faktiske tiltrædelse i overensstemmelse med konventionens artikel 15a.

Udfærdiget i ...

På Rumæniens vegne

---