# Úřední věstník L 269/14.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 269 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4814. října 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 269

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4814. října 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1666/2005 ze dne 13. října 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1667/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 60/2004, kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1668/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanovují úrokové míry používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob pro záruční sekci EZOZF pro účetní období 2006 | 4 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1669/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 14. října 2005 | 6 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1670/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu | 8 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1671/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 9. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1138/2005 | 10 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1672/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004 | 11 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1673/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004 | 13 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1674/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES I, II b plavidly plujícími pod vlajkou Polska | 14 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1675/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku | 16 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1676/2005 ze dne 13. října 2005 o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1058/2005 | 18 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1677/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1438/2005 | 19 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1678/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005 | 20 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 1666/2005 ze dne 13. října 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 1667/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 60/2004, kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1668/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanovují úrokové míry používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob pro záruční sekci EZOZF pro účetní období 2006

4

Nařízení Komise (ES) č. 1669/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 14. října 2005

6

Nařízení Komise (ES) č. 1670/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu

8

Nařízení Komise (ES) č. 1671/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 9. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1138/2005

10

Nařízení Komise (ES) č. 1672/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

11

Nařízení Komise (ES) č. 1673/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

13

*

Nařízení Komise (ES) č. 1674/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES I, II b plavidly plujícími pod vlajkou Polska

14

Nařízení Komise (ES) č. 1675/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

16

Nařízení Komise (ES) č. 1676/2005 ze dne 13. října 2005 o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1058/2005

18

Nařízení Komise (ES) č. 1677/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1438/2005

19

Nařízení Komise (ES) č. 1678/2005 ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005

20

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Evropský parlament a Rada |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. září 2005 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 3 interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, která doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu | 21 |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. září 2005 o využití nástroje pružnosti na obnovu a přestavbu zemí postižených tsunami podle bodu 24 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 | 23 |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. září 2005 o revizi finančního výhledu na období let 2000–2006 | 24 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2004 o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch France Télécom
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3061)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 13. října 2005 o některých ochranných opatřeních souvisejících s podezřením na vysoce patogenní influenzu ptáků v Rumunsku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4068)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO Zjednodušení formalit ve zbožovém styku č. 1/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o zjednodušení formalit ve zbožovém styku | 44 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO Společný tranzit č. 5/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu | 46 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Evropský parlament a Rada

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. září 2005 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 3 interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, která doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu

21

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. září 2005 o využití nástroje pružnosti na obnovu a přestavbu zemí postižených tsunami podle bodu 24 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999

23

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. září 2005 o revizi finančního výhledu na období let 2000–2006

24

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2004 o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch France Télécom
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3061)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 3061)

1

30

*

Rozhodnutí Komise ze dne 13. října 2005 o některých ochranných opatřeních souvisejících s podezřením na vysoce patogenní influenzu ptáků v Rumunsku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4068)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 4068)

1

42

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO Zjednodušení formalit ve zbožovém styku č. 1/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o zjednodušení formalit ve zbožovém styku

44

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO Společný tranzit č. 5/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1666/2005

ze dne 13. října 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. října 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1667/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 60/2004, kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,

s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 41 první pododstavec tohoto aktu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 60/2004 (1) stanoví, že částka, která má být požadována po uvedených členských státech, pokud jde o přebytečná množství, jež nebyla odstraněna, se vezme v úvahu pro výpočet dávek z produkce na hospodářský rok 2004/05. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 60/2004 (1) stanoví, že částka, která má být požadována po uvedených členských státech, pokud jde o přebytečná množství, jež nebyla odstraněna, se vezme v úvahu pro výpočet dávek z produkce na hospodářský rok 2004/05.

| (2) | Jelikož částka, která má být požadována, nebude známa při výpočtu dávek na hospodářský rok 2004/05 v září 2005, byla lhůta pro předložení důkazů o odstranění odložena na 31. března 2006 nařízením Komise (ES) č. 651/2005. Je proto třeba stanovit, že uvedená částka se vezme v úvahu pro výpočet dávek z produkce na hospodářský rok 2005/06 v září 2006. |
| --- | --- |

(2)

Jelikož částka, která má být požadována, nebude známa při výpočtu dávek na hospodářský rok 2004/05 v září 2005, byla lhůta pro předložení důkazů o odstranění odložena na 31. března 2006 nařízením Komise (ES) č. 651/2005. Je proto třeba stanovit, že uvedená částka se vezme v úvahu pro výpočet dávek z produkce na hospodářský rok 2005/06 v září 2006.

| (3) | Nařízení (ES) č. 60/2004 musí být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož tato změna musí předcházet stanovení dávek na hospodářský rok 2004/05, je třeba stanovit, že toto nařízení vstupuje okamžitě v platnost. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 60/2004 musí být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož tato změna musí předcházet stanovení dávek na hospodářský rok 2004/05, je třeba stanovit, že toto nařízení vstupuje okamžitě v platnost.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 7 nařízení (ES) č. 60/2004 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   V případě, že důkaz o odstranění z trhu podle odstavce 1 není předložen pro celé přebytečné množství nebo jeho část, bude se po novém členském státu požadovat částka rovnající se množství, jež nebylo odstraněno, vynásobenému nejvyššími vývozními náhradami platnými v době od 1. května 2004 do 30. listopadu 2005 pro bílý cukr kódu KN 1701 99 10. Podíl ve výši 25 % z celkové částky bude přidělen do rozpočtu Společenství nejpozději do 31. prosince každého z následujících roků 2006, 2007, 2008 a 2009. Celková částka se vezme v úvahu pro výpočet dávek z produkce na hospodářský rok 2005/06.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 8. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 651/2005 (Úř. věst. L 108, 29.4.2005, s. 3).

1

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1668/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanovují úrokové míry používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob pro záruční sekci EZOZF pro účetní období 2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (1), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 3 nařízení Komise (EHS) č. 411/88 ze dne 12. února 1988 o metodě a úrokové míře pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu (2) stanoví, že jednotná úroková míra používaná pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření odpovídá tříměsíčním a ročním úrokovým mírám EURIBOR váženým 1/3 a 2/3. |
| --- | --- |

(1)

Článek 3 nařízení Komise (EHS) č. 411/88 ze dne 12. února 1988 o metodě a úrokové míře pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu (2) stanoví, že jednotná úroková míra používaná pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření odpovídá tříměsíčním a ročním úrokovým mírám EURIBOR váženým 1/3 a 2/3.

| (2) | Komise stanoví tuto úrokovou míru před začátkem každého účetního období záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) na základě úrokových měr zjištěných během šesti měsíců před jejím stanovením. |
| --- | --- |

(2)

Komise stanoví tuto úrokovou míru před začátkem každého účetního období záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) na základě úrokových měr zjištěných během šesti měsíců před jejím stanovením.

| (3) | V souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení (EHS) č. 411/88 se stanoví zvláštní úroková míra pro ty členské státy, jejichž úroková míra je po dobu nejméně šesti měsíců nižší než jednotná úroková míra stanovená pro Společenství. Pokud členský stát nesdělí průměrnou míru svých úrokových nákladů před koncem rozpočtového roku, je zvláštní úroková míra, která se má použít, stanovena na základě referenční úrokové míry uvedené v příloze výše zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení (EHS) č. 411/88 se stanoví zvláštní úroková míra pro ty členské státy, jejichž úroková míra je po dobu nejméně šesti měsíců nižší než jednotná úroková míra stanovená pro Společenství. Pokud členský stát nesdělí průměrnou míru svých úrokových nákladů před koncem rozpočtového roku, je zvláštní úroková míra, která se má použít, stanovena na základě referenční úrokové míry uvedené v příloze výše zmíněného nařízení.

| (4) | Ustanovení čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 411/88 stanoví, že pokud je pro rozpočtové roky 2005 a 2006 průměrná míra úrokových nákladů členského státu vyšší než dvojnásobek jednotné úrokové míry Společenství, uhradí Společenství úrokové náklady na základě jednotné úrokové míry zvýšené o rozdíl mezi dvojnásobkem této míry a skutečnou úrokovou měrou členského státu. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 411/88 stanoví, že pokud je pro rozpočtové roky 2005 a 2006 průměrná míra úrokových nákladů členského státu vyšší než dvojnásobek jednotné úrokové míry Společenství, uhradí Společenství úrokové náklady na základě jednotné úrokové míry zvýšené o rozdíl mezi dvojnásobkem této míry a skutečnou úrokovou měrou členského státu.

| (5) | Vzhledem ke sdělením členských států Komisi je třeba stanovit úrokové míry, které se použijí pro účetní období 2006 záruční sekce EZOZF, s přihlédnutím k těmto prvkům. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke sdělením členských států Komisi je třeba stanovit úrokové míry, které se použijí pro účetní období 2006 záruční sekce EZOZF, s přihlédnutím k těmto prvkům.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru EZOZF, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru EZOZF,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro výdaje vynaložené během účetního období 2006 záruční sekce EZOZF:

| 1. | Jednotná úroková míra podle článku 5 nařízení (EHS) č. 1883/78 se stanoví na 2,2 % pro všechny členské státy, kromě států uvedených v bodech 2 a 3 tohoto článku. |
| --- | --- |

1.

Jednotná úroková míra podle článku 5 nařízení (EHS) č. 1883/78 se stanoví na 2,2 % pro všechny členské státy, kromě států uvedených v bodech 2 a 3 tohoto článku.

| 2. | Zvláštní úroková míra podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 411/88 se stanoví na:






  a) | 2,1 % pro Českou republiku, Francii, Rakousko a Finsko; |
| --- | --- | --- |

2.

Zvláštní úroková míra podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 411/88 se stanoví na:

a)

2,1 % pro Českou republiku, Francii, Rakousko a Finsko;

| b) | 1,8 % pro Švédsko. |
| --- | --- |

b)

1,8 % pro Švédsko.

| 3. | Úroková míra uhrazená podle čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 411/88 se stanoví na:






  a) | 3,2 % pro Kypr; |
| --- | --- | --- |

3.

Úroková míra uhrazená podle čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 411/88 se stanoví na:

a)

3,2 % pro Kypr;

| b) | 5,1 % pro Maďarsko; |
| --- | --- |

b)

5,1 % pro Maďarsko;

| c) | 3,0 % pro Polsko; |
| --- | --- |

c)

3,0 % pro Polsko;

| d) | 2,8 % pro Slovinsko; |
| --- | --- |

d)

2,8 % pro Slovinsko;

| e) | 2,3 % pro Spojené království. |
| --- | --- |

e)

2,3 % pro Spojené království.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 216, 5.8.1978, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 695/2005 (Úř. věst. L 114, 4.5.2005, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 40, 13.2.1988, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 956/2005 (Úř. věst. L 164, 24.6.2005, s. 8).

2

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1669/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 14. října 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 24 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1422/95 ze dne 23 června 1995 kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz melasy v odvětví cukru a kterým se mění nařízení (EHS) č. 785/68 (2), stanoví, že dovozní cena CIF pro melasu stanovená v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 785/68 (3), je považována za „cenu reprezentativní“; Tato cena je stanovena pro standardní jakosti vymezené v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1422/95 ze dne 23 června 1995 kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz melasy v odvětví cukru a kterým se mění nařízení (EHS) č. 785/68 (2), stanoví, že dovozní cena CIF pro melasu stanovená v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 785/68 (3), je považována za „cenu reprezentativní“; Tato cena je stanovena pro standardní jakosti vymezené v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68.

| (2) | Při stanovování reprezentativních cen musí být vzaty v úvahu všechny údaje uvedené v čl. 3 nařízení (EHS) č. 785/68, kromě případů uvedených v článku 4 uvedeného nařízení. Toto stanovování může být popřípadě provedeno postupem podle čl. 7 nařízení (EHS) č. 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Při stanovování reprezentativních cen musí být vzaty v úvahu všechny údaje uvedené v čl. 3 nařízení (EHS) č. 785/68, kromě případů uvedených v článku 4 uvedeného nařízení. Toto stanovování může být popřípadě provedeno postupem podle čl. 7 nařízení (EHS) č. 785/68.

| (3) | Při upravování cen nevztahujících se k standardní jakosti, je třeba v závislosti na jakosti nabízené melasy zvýšit či snížit ceny podle článku 6 nařízení (EHS) č. 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Při upravování cen nevztahujících se k standardní jakosti, je třeba v závislosti na jakosti nabízené melasy zvýšit či snížit ceny podle článku 6 nařízení (EHS) č. 785/68.

| (4) | Pokud existuje rozdíl mezi spouštěcí cenou dotyčného produktu a jeho reprezentativní cenou, dodatečná dovozní cla se stanoví v souladu s podmínkami uvedenými článkem 3 nařízení (ES) č. 1422/95. Jsou-li dovozní cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 1422/95 dočasně pozastavena, je třeba pro tato cla stanovit zvláštní částky. |
| --- | --- |

(4)

Pokud existuje rozdíl mezi spouštěcí cenou dotyčného produktu a jeho reprezentativní cenou, dodatečná dovozní cla se stanoví v souladu s podmínkami uvedenými článkem 3 nařízení (ES) č. 1422/95. Jsou-li dovozní cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 1422/95 dočasně pozastavena, je třeba pro tato cla stanovit zvláštní částky.

| (5) | Je třeba stanovit reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro dotyčné produkty v souladu s čl. 1 odst. 2 a s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba stanovit reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro dotyčné produkty v souladu s čl. 1 odst. 2 a s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1422/95.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1422/95 se stanoví v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 141, 24.6.1995, s. 12. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 79/2003 (Úř. věst. L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  Úř. věst. 145, 27.6.1968, s. 12. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1422/95.

3

---

PŘÍLOHA

Reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 14. října 2005

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu | Výše cla na dovoz 100 kg netto příslušného produktu v případě dočasného pozastavení cel v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1422/95 (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

Výše cla na dovoz 100 kg netto příslušného produktu v případě dočasného pozastavení cel v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1422/95 (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  Tato částka v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1422/95 nahrazuje sazbu společného celního sazebníku stanovenou pro příslušné produkty.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68, ve znění pozdějších předpisů.

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/8

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1670/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kurzy či cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení na světovém trhu a cenami těchto produktů ve Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kurzy či cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení na světovém trhu a cenami těchto produktů ve Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou.

| (2) | Nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že při stanovení náhrad pro nedenaturovaný bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu je nutné vzít v úvahu situaci na trhu Společenství a na světovém trhu s cukrem, a to zejména faktor ceny a nákladů stanovený v článku 28 uvedeného nařízení. Tento článek stanoví, že je třeba brát v úvahu také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že při stanovení náhrad pro nedenaturovaný bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu je nutné vzít v úvahu situaci na trhu Společenství a na světovém trhu s cukrem, a to zejména faktor ceny a nákladů stanovený v článku 28 uvedeného nařízení. Tento článek stanoví, že je třeba brát v úvahu také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.

| (3) | Náhrada pro surový cukr se musí stanovit podle standardní jakosti. Ta je definována v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 1260/2001. Tuto náhradu je třeba dále stanovit podle čl. 28 odst. 4 nařízení (ES) č. 1260/2001. Cukr kandys je definován v nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru (2). Takto vypočítaná částka náhrady pro cukr s přídavkem aromatických přípravků nebo barviv se musí vztahovat k jejich obsahu sacharosy a musí být proto stanovena pro 1 % uvedeného obsahu. |
| --- | --- |

(3)

Náhrada pro surový cukr se musí stanovit podle standardní jakosti. Ta je definována v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 1260/2001. Tuto náhradu je třeba dále stanovit podle čl. 28 odst. 4 nařízení (ES) č. 1260/2001. Cukr kandys je definován v nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru (2). Takto vypočítaná částka náhrady pro cukr s přídavkem aromatických přípravků nebo barviv se musí vztahovat k jejich obsahu sacharosy a musí být proto stanovena pro 1 % uvedeného obsahu.

| (4) | Ve zvláštních případech může být částka náhrady stanovena právními akty jiné povahy. |
| --- | --- |

(4)

Ve zvláštních případech může být částka náhrady stanovena právními akty jiné povahy.

| (5) | Náhrada musí být stanovena každé dva týdny. Během této doby může být pozměněna. |
| --- | --- |

(5)

Náhrada musí být stanovena každé dva týdny. Během této doby může být pozměněna.

| (6) | Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení. |
| --- | --- |

(6)

Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení.

| (7) | Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený. |
| --- | --- |

(7)

Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený.

| (8) | S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu. |
| --- | --- |

(8)

S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu.

| (9) | Příslušné částky vývozních náhrad je třeba stanovit s ohledem na výše uvedené skutečnosti a na současnou situaci na trhu s cukrem, a zejména na kotace či ceny cukru ve Společenství a na světovém trhu. |
| --- | --- |

(9)

Příslušné částky vývozních náhrad je třeba stanovit s ohledem na výše uvedené skutečnosti a na současnou situaci na trhu s cukrem, a zejména na kotace či ceny cukru ve Společenství a na světovém trhu.

| (10) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(10)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/2001, nedenaturovaných a v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařizením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

PŘÍLOHA

NÁHRADY PRO BÍLÝ A SUROVÝ CUKR VYVÁŽENÝ V NEZMĚNĚNÉM STAVU ODE DNE 14. ŘÍJNA 2005 (1)

| Kód produktu | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto | 0,3744 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní místa určení jsou:







  S00 | : | všechna místa určení (třetí země, ostatní území, vytváření skladových zásob a místa určení považovaná za vývozy ze Společenství), kromě Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory (včetně Kosova podle rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999) a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kromě cukru přimíchaného do produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2201/96 (Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Kód produktu

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto

0,3744

Pozn.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou:

S00

:

všechna místa určení (třetí země, ostatní území, vytváření skladových zásob a místa určení považovaná za vývozy ze Společenství), kromě Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory (včetně Kosova podle rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999) a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kromě cukru přimíchaného do produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2201/96 (Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Sazby stanovené v této příloze nejsou použitelné od 1. února 2005 podle rozhodnutí Rady 2005/45/ES ze dne 22. prosince 2004 o uzavření a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací, kterou se mění dohoda mezi Evropskím hospodařským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, pokud jde o ustanovení použitelná pro zpracované zemědělské proddukty (Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Tato částka se použije pro surový cukr s výtěžností 92 %. Pokud je výtěžnost vyváženého surového cukru jiná než 92 %, výše příslušné náhrady se vypočítá podle čl. 28 odst. 4 nařízení (ES) č. 1260/2001.

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1671/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 9. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1138/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1138/2005 ze dne 15. července 2005, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr (2), pro hospodářský rok 2005/06, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1138/2005 ze dne 15. července 2005, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr (2), pro hospodářský rok 2005/06, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení.

| (2) | V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1138/2005 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1138/2005 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro 9. dílčí nabídkové řízení pro bílý cukr vyhlášené v souladu s nařízením (ES) č. 1138/2005 se maximální výše vývozní náhrady stanoví na 39,407 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1672/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 11. října 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 11. října 2005.

| (3) | Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 11. října 2005, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 64. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1239/2005 (Úř. věst. L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

PŘÍLOHA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Výrobek | Nomenklaturní kód vývozní náhrady | Maximální částka pro vývozní náhradu na vývoz do míst určení uvedených v druhém pododstavci čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Máselný olej | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Výrobek

Nomenklaturní kód vývozní náhrady

Maximální částka pro vývozní náhradu na vývoz do míst určení uvedených v druhém pododstavci čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004

Máslo

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Máslo

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Máselný olej

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1673/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 11 října 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 11 října 2005.

| (3) | Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 11 října 2005, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 12,49 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 67. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1239/2005 (Úř. věst. L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1674/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES I, II b plavidly plujícími pod vlajkou Polska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES I, II b plavidly plujícími pod vlajkou Polska

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2005.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2005.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2005 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1300/2005 (Úř. věst. L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

| Členský stát | Polsko |
| --- | --- |
| Populace | COD/1/2B. |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | I, IIb |
| Datum | 1. září 2005 |

Členský stát

Polsko

Populace

COD/1/2B.

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

I, IIb

Datum

1. září 2005

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1675/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(2)

Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (3) | Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení. |
| --- | --- |

(4)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení.

| (5) | Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(5)

Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (6) | Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu, vyvážené v nezměněném stavu, se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. října 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).







  C01 | : | Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Bulharska, Rumunska, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska. |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

C01

:

Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Bulharska, Rumunska, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska.

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1676/2005

ze dne 13. října 2005

o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1058/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1058/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1058/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce.

| (3) | Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu. |
| --- | --- |

(3)

Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nabídkám podaným od 7. do 13. října 2005 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro ječmen dle nařízení (ES) č. 1058/2005 se nevyhovuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1677/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1438/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 7,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1438/2005 ze dne 2. září 2005 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro oves ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2005/06 (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1438/2005 bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýcarska. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1438/2005 bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýcarska.

| (2) | Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 by měla být stanovena maximální náhrada. |
| --- | --- |

(2)

Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 by měla být stanovena maximální náhrada.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných v období od 7. do 13. října 2005 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1438/2005 se maximální vývozní náhrada pro oves stanovuje na 22,56 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  Úř. věst. L 228, 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1678/2005

ze dne 13. října 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1059/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1059/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných od 7. do 13. října 2005 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 115/2005 se maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou stanovuje na 9,00 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. října 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Evropský parlament a Rada

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/21

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne 7. září 2005

o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 3 interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, která doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu

(2005/706/ES)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, která doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu (1), a zejména bod 3 uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (2),

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská unie zřídila Fond solidarity („fond“), aby prokázala solidaritu s obyvateli oblastí postižených katastrofou. |
| --- | --- |

(1)

Evropská unie zřídila Fond solidarity („fond“), aby prokázala solidaritu s obyvateli oblastí postižených katastrofou.

| (2) | Slovensko v návaznosti na katastrofu způsobenou vichřicí požádalo dne 24. ledna 2005 o uvolnění prostředků z fondu. |
| --- | --- |

(2)

Slovensko v návaznosti na katastrofu způsobenou vichřicí požádalo dne 24. ledna 2005 o uvolnění prostředků z fondu.

| (3) | Interinstitucionální dohoda ze dne 7. listopadu 2002 umožňuje uvolnění prostředků z fondu až do výše 1 miliardy EUR ročně. |
| --- | --- |

(3)

Interinstitucionální dohoda ze dne 7. listopadu 2002 umožňuje uvolnění prostředků z fondu až do výše 1 miliardy EUR ročně.

| (4) | Katastrofa způsobená v listopadu 2004 vichřicí na Slovensku splňuje kritéria pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, |
| --- | --- |

(4)

Katastrofa způsobená v listopadu 2004 vichřicí na Slovensku splňuje kritéria pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Z Fondu solidarity Evropské unie bude poskytnuta částka 5 667 578 EUR v rámci položek závazků souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2005.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Štrasburku dne 7. září 2005.

Za Evropský parlament

J. BORRELL FONTELLES

předseda

Za Radu

D. ALEXANDER

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 283, 20.11.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/23

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne 7. září 2005

o využití nástroje pružnosti na obnovu a přestavbu zemí postižených tsunami podle bodu 24 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999

(2005/707/ES)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROSPKÉ UNIE,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu (1), a zejména na bod 24 uvedené dohody,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

Rozpočtový orgán souhlasí s poskytnutím podpory na obnovu a přestavbu v zemích postižených zemětřesením/tsunami (zejména Indonésie, Srí Lanka a Maledivy) v celkové výši 350 milionů EUR, z čehož bude 170 milionů EUR poskytnuto v roce 2005. Část potřebných prostředků bude přitom poskytnuta na základě přehodnocení orientačních programů pro tento region, které dosud nebyly stanoveny v dohodě s dotyčnými vládami (60 milionů EUR), a využitím mechanismu rychlé reakce (12 milionů EUR) a využitím rezervy na mimořádné události (70 milionů EUR). Vzhledem k tomu, že strop okruhu 4: „Vnější akce“ pro rok 2005 již byl překročen o 100 milionů EUR a všechny možnosti přesunů prostředků tohoto okruhu byly přezkoumány, bude 15 milionů EUR financováno pouze pomocí dalšího využití nástroje pružnosti,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

V rámci opravného rozpočtu č. 3/2005 k souhrnnému rozpočtu Evropské unie pro rozpočtový rok 2005 se pro získání částky 15 000 000 EUR na pokrytí položek závazků použije nástroj pružnosti.

Tato částka bude použita k financování podpory obnovy a přestavby asijských zemí postižených zemětřesením/tsunami a kryta z okruhu 4 „Vnější akce“ finančního výhledu podle článku 19 10 04 „Operace na obnovu a přestavbu v rozvojových zemích v Asii“ rozpočtu na rok 2005.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Štrasburku dne 7. září 2005.

Za Evropský parlament

J. BORRELL FONTELLES

předseda

Za Radu

D. ALEXANDER

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Dohoda ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2003/429/ES (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 25).

1

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/24

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne 7. září 2005

o revizi finančního výhledu na období let 2000–2006

(2005/708/ES)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu, a zejména na body 19, 20 a 21 uvedené dohody (1),

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2003/430/ES ze dne 19. května 2003 o revizi finančního výhledu (2),

s ohledem na návrh Komise,

v souladu s postupem stanoveným v čl. 272 odst. 9 pátém pododstavci Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

Reforma společné zemědělské politiky, kterou Rada přijala v září 2003 (4), stanoví v zájmu financování politiky rozvoje venkova krácení přímých plateb („odlišení“) s cílem dosáhnout lepší rovnováhy mezi politickými nástroji určenými k propagaci udržitelného zemědělství a nástroji určenými k podpoře rozvoje venkova a financování dodatečných opatření pro rozvoj venkova. Finanční výhled stanovený v příloze I interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu, ve znění rozhodnutí 2003/430/ES (dále jen „finanční výhled“), by proto měl být změněn tak, aby zohledňoval účinek „odlišení“ pro rok 2006. Díky tomu budou moci být položky závazků z podokruhu 1a „Společná zemědělská politika“ použity k financování dodatečných opatření v rámci podokruhu 1b „Rozvoj venkova“, aniž by se změnil strop okruhu 1 „Zemědělství“,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Finanční výhled se mění takto:

V tabulkách 1a, 1b, 2a a 2b se u okruhu 1 mění roční stropy pro položky závazků takto:

| a) | částka v podokruhu 1a „Společná zemědělská politika“ se pro rok 2006 snižuje o částku odpovídající odlišení;






  Snížené částky ve Společné zemědělské politice | 2006 |
| --- | --- | --- |
| mil. EUR v cenách roku 1999 | – 570 |
| mil. EUR v cenách roku 2006 | – 655 |

a)

částka v podokruhu 1a „Společná zemědělská politika“ se pro rok 2006 snižuje o částku odpovídající odlišení;

Snížené částky ve Společné zemědělské politice

2006

mil. EUR v cenách roku 1999

– 570

mil. EUR v cenách roku 2006

– 655

| b) | částka v podokruhu 1b „Rozvoj venkova“ se pro rok 2006 zvyšuje o částku odpovídající odlišení;






  Zvýšené částky pro Rozvoj venkova | 2006 |
| --- | --- | --- |
| mil. EUR v cenách roku 1999 | + 570 |
| mil. EUR v cenách roku 2006 | + 655 |

b)

částka v podokruhu 1b „Rozvoj venkova“ se pro rok 2006 zvyšuje o částku odpovídající odlišení;

Zvýšené částky pro Rozvoj venkova

2006

mil. EUR v cenách roku 1999

+ 570

mil. EUR v cenách roku 2006

+ 655

Článek 2

1.   Finanční výhled pro Evropskou unii v cenách roku 1999 je uveden v tabulkách 1a a 1b v příloze.

2.   Odpovídající finanční výhled, který vyplývá z technické úpravy pro rok 2005 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) a cen, je uveden v tabulkách 2a a 2b v příloze.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Štrasburku dne 7. září 2005.

Za Evropský parlament

J. BORRELL FONTELLES

předseda

Za Radu

D. ALEXANDER

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Dohoda ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2003/429/ES (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 25).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 31.

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. září 2005 a rozhodnutí Rady ze dne 18. července 2005.

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

TABULKA 1a:   REVIDOVANÝ FINANČNÍ VÝHLED (EU-25) V CENÁCH ROKU 1999

| (mil. EUR) |
| --- |
| Položky závazků | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | ZEMĚDĚLSTVÍ |

(mil. EUR)

Položky závazků

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

ZEMĚDĚLSTVÍ

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a. | Společná zemědělská politika |
| --- | --- |

1a.

Společná zemědělská politika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b. | Rozvoj venkova |
| --- | --- |

1b.

Rozvoj venkova

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Strukturální fondy

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Fond soudržnosti

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | VNITŘNÍ POLITIKY |
| --- | --- |

3.

VNITŘNÍ POLITIKY

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | VNĚJŠÍ AKCE |
| --- | --- |

4.

VNĚJŠÍ AKCE

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | SPRÁVA (1) |
| --- | --- |

5.

SPRÁVA (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | REZERVY |
| --- | --- |

6.

REZERVY

900

900

650

400

400

400

400

Měnová rezerva

500

500

250

Rezerva na pomoc při mimořádných událostech

200

200

200

200

200

200

200

Rezerva za záruky za úvěry

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE |
| --- | --- |

7.

PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Zemědělství

520

520

520

520

Předvstupní strukturální nástroj

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (kandidátské země)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | VYROVNÁNÍ |
| --- | --- |

8.

VYROVNÁNÍ

1 273

1 173

940

POLOŽKY ZÁVAZKŮ CELKEM

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

POLOŽKY PLATEB CELKEM

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Strop položek plateb v % HND (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Prostor pro nepředvídané výdaje

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Strop vlastních zdrojů

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

TABULKA 1b:   REVIDOVANÝ FINANČNÍ VÝHLED (EU-25) V CENÁCH ROKU 1999

(včetně rozpočtových důsledků politického urovnání na Kypru)

| (mil. EUR) |
| --- |
| Položky závazků | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | ZEMĚDĚLSTVÍ |

(mil. EUR)

Položky závazků

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

ZEMĚDĚLSTVÍ

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a. | Společná zemědělská politika |
| --- | --- |

1a.

Společná zemědělská politika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b. | Rozvoj venkova |
| --- | --- |

1b.

Rozvoj venkova

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Strukturální fondy

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Fond soudržnosti

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | VNITŘNÍ POLITIKY |
| --- | --- |

3.

VNITŘNÍ POLITIKY

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | VNĚJŠÍ AKCE |
| --- | --- |

4.

VNĚJŠÍ AKCE

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | SPRÁVA (2) |
| --- | --- |

5.

SPRÁVA (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | REZERVY |
| --- | --- |

6.

REZERVY

900

900

650

400

400

400

400

Měnová rezerva

500

500

250

Rezerva na pomoc při mimořádných událostech

200

200

200

200

200

200

200

Rezerva za záruky za úvěry

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE |
| --- | --- |

7.

PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Zemědělství

520

520

520

520

Předvstupní strukturální nástroj

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (kandidátské země)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | VYROVNÁNÍ |
| --- | --- |

8.

VYROVNÁNÍ

1 273

1 173

940

POLOŽKY ZÁVAZKŮ CELKEM

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

POLOŽKY PLATEB CELKEM

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Strop položek plateb v % HND (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Prostor pro nepředvídané výdaje

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Strop vlastních zdrojů

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

TABULKA 2a:   REVIDOVANÝ FINANČNÍ VÝHLED (EU-25) V BĚŽNÝCH CENÁCH

| (mil. EUR) |
| --- |
| Položky závazků | Běžné ceny |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | ZEMĚDĚLSTVÍ |

(mil. EUR)

Položky závazků

Běžné ceny

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

ZEMĚDĚLSTVÍ

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a. | Společná zemědělská politika |
| --- | --- |

1a.

Společná zemědělská politika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b. | Rozvoj venkova |
| --- | --- |

1b.

Rozvoj venkova

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Strukturální fondy

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Fond soudržnosti

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | VNITŘNÍ POLITIKY |
| --- | --- |

3.

VNITŘNÍ POLITIKY

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | VNĚJŠÍ AKCE |
| --- | --- |

4.

VNĚJŠÍ AKCE

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | SPRÁVA (3) |
| --- | --- |

5.

SPRÁVA (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | REZERVY |
| --- | --- |

6.

REZERVY

906

916

676

434

442

446

458

Měnová rezerva

500

500

250

Rezerva na pomoc při mimořádných událostech

203

208

213

217

221

223

229

Rezerva za záruky za úvěry

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE |
| --- | --- |

7.

PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Zemědělství

529

540

555

564

Předvstupní strukturální nástroj

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (kandidátské země)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | VYROVNÁNÍ |
| --- | --- |

8.

VYROVNÁNÍ

1 410

1 305

1 074

POLOŽKY ZÁVAZKŮ CELKEM

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

POLOŽKY PLATEB CELKEM

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Strop položek plateb v % HND (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Prostor pro nepředvídané výdaje

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Strop vlastních zdrojů

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

TABULKA 2b:   REVIDOVANÝ FINANČNÍ VÝHLED (EU-25) V BĚŽNÝCH CENÁCH

(včetně rozpočtových důsledků politického urovnání na Kypru)

| (mil. EUR) |
| --- |
| Položky závazků | Běžné ceny |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | ZEMĚDĚLSTVÍ |

(mil. EUR)

Položky závazků

Běžné ceny

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

ZEMĚDĚLSTVÍ

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a. | Společná zemědělská politika |
| --- | --- |

1a.

Společná zemědělská politika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b. | Rozvoj venkova |
| --- | --- |

1b.

Rozvoj venkova

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ |
| --- | --- |

2.

STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Strukturální fondy

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Fond soudržnosti

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | VNITŘNÍ POLITIKY |
| --- | --- |

3.

VNITŘNÍ POLITIKY

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | VNĚJŠÍ AKCE |
| --- | --- |

4.

VNĚJŠÍ AKCE

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | SPRÁVA (4) |
| --- | --- |

5.

SPRÁVA (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | REZERVY |
| --- | --- |

6.

REZERVY

906

916

676

434

442

446

458

Měnová rezerva

500

500

250

0

0

0

0

Rezerva na pomoc při mimořádných událostech

203

208

213

217

221

223

229

Rezerva za záruky za úvěry

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE |
| --- | --- |

7.

PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Zemědělství

529

540

555

564

Předvstupní strukturální nástroj

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (kandidátské země)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | VYROVNÁNÍ |
| --- | --- |

8.

VYROVNÁNÍ

1 410

1 305

1 074

POLOŽKY ZÁVAZKŮ CELKEM

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

POLOŽKY PLATEB CELKEM

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Strop položek plateb v % HND (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Prostor pro nepředvídané výdaje

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Strop vlastních zdrojů

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Výdaje na důchody zahrnuté do stropu v tomto okruhu jsou čisté výdaje, tj. bez příspěvku zaměstnanců do důchodových systémů, s limitem 1 100 milionů EUR v cenách roku 1999 pro období let 2000–2006.

(2)  Výdaje na důchody zahrnuté do stropu v tomto okruhu jsou čisté výdaje, tj. bez příspěvku zaměstnanců do důchodových systémů, s limitem 1 100 milionů EUR v cenách roku 1999 pro období let 2000–2006.

(3)  Výdaje na důchody zahrnuté do stropu v tomto okruhu jsou čisté výdaje, tj. bez příspěvku zaměstnanců do důchodových systémů, s limitem 1 100 milionů EUR v cenách roku 1999 pro období let 2000–2006.

(4)  Výdaje na důchody zahrnuté do stropu v tomto okruhu jsou čisté výdaje, tj. bez příspěvku zaměstnanců do důchodových systémů, s limitem 1 100 milionů EUR v cenách roku 1999 pro období let 2000–2006.

---

Komise

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/30

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2. srpna 2004

o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch France Télécom

(oznámeno pod číslem K(2004) 3061)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/709/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po té, co byly vyzvány zainteresované strany k předložení připomínek v souladu se zmíněnými články (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 31. ledna 2003 Komise informovala Francii o svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále „rozhodnutí o zahájení“) proti finančním opatřením uplatňovaným francouzskými úřady ve prospěch France Télécom (dále „FT“ nebo „společnost“) a proti režimu živnostenské daně, který je uplatňován vůči tomuto operátorovi. Popis skutečností, které vedly k zahájení tohoto řízení, není součástí tohoto rozhodnutí (2). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 31. ledna 2003 Komise informovala Francii o svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále „rozhodnutí o zahájení“) proti finančním opatřením uplatňovaným francouzskými úřady ve prospěch France Télécom (dále „FT“ nebo „společnost“) a proti režimu živnostenské daně, který je uplatňován vůči tomuto operátorovi. Popis skutečností, které vedly k zahájení tohoto řízení, není součástí tohoto rozhodnutí (2).

| (2) | Rozhodnutí o zahájení bylo oznámeno Francii 31. ledna 2003. Po opravě věcných chyb byla Francii oznámena opravená verze dne 7. března 2003. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí o zahájení bylo oznámeno Francii 31. ledna 2003. Po opravě věcných chyb byla Francii oznámena opravená verze dne 7. března 2003.

| (3) | Francie poskytla Komisi dodatečné informace v dopisech ze dne 4. dubna 2003, 15. května 2003 a 29. ledna 2004. |
| --- | --- |

(3)

Francie poskytla Komisi dodatečné informace v dopisech ze dne 4. dubna 2003, 15. května 2003 a 29. ledna 2004.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala třetí strany, aby se vyjádřily k těmto podpůrným opatřením. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala třetí strany, aby se vyjádřily k těmto podpůrným opatřením.

| (5) | Komise obdržela od dotčených třetích stran následující připomínky:






  — | 21. března 2003 připomínky od akciové společnosti Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komise obdržela od dotčených třetích stran následující připomínky:

—

21. března 2003 připomínky od akciové společnosti Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA,

| — | 11. dubna 2003 připomínky od společnosti CEGETEL, |
| --- | --- |

—

11. dubna 2003 připomínky od společnosti CEGETEL,

| — | 10. dubna 2003 připomínky od společnosti AFORS Télécom, |
| --- | --- |

—

10. dubna 2003 připomínky od společnosti AFORS Télécom,

| — | 11. dubna 2003 připomínky od společnosti LD COM, |
| --- | --- |

—

11. dubna 2003 připomínky od společnosti LD COM,

| — | 11. dubna 2003 připomínky od společnosti A (4), |
| --- | --- |

—

11. dubna 2003 připomínky od společnosti A (4),

| — | 10. dubna 2003 připomínky od společnosti TISCALI, |
| --- | --- |

—

10. dubna 2003 připomínky od společnosti TISCALI,

| — | 11. dubna 2003 připomínky od společnosti WORLDCOM France, |
| --- | --- |

—

11. dubna 2003 připomínky od společnosti WORLDCOM France,

| — | 11. dubna 2003 připomínky od společnosti B (4), |
| --- | --- |

—

11. dubna 2003 připomínky od společnosti B (4),

| — | 11. dubna 2003 připomínky od společností Bouygues SA a Bouygues Télécom (BT) (5), |
| --- | --- |

—

11. dubna 2003 připomínky od společností Bouygues SA a Bouygues Télécom (BT) (5),

| — | 14. dubna 2003 připomínky od společnosti Telecom Italia, |
| --- | --- |

—

14. dubna 2003 připomínky od společnosti Telecom Italia,

| — | 14. dubna 2003 připomínky od společnosti C (4), |
| --- | --- |

—

14. dubna 2003 připomínky od společnosti C (4),

| — | 29. dubna 2003 připomínky od společnosti B, |
| --- | --- |

—

29. dubna 2003 připomínky od společnosti B,

| — | 30. dubna 2003 připomínky od společnosti LD COM (6). |
| --- | --- |

—

30. dubna 2003 připomínky od společnosti LD COM (6).

| (6) | Komise je předala 16. května Francii, aby jí dala možnost se k nim vyjádřit. |
| --- | --- |

(6)

Komise je předala 16. května Francii, aby jí dala možnost se k nim vyjádřit.

| (7) | Francouzská strana předala své stanovisko v dopisech ze dne 30. června 2003 a 29. července 2003. |
| --- | --- |

(7)

Francouzská strana předala své stanovisko v dopisech ze dne 30. června 2003 a 29. července 2003.

| (8) | Komise obdržela další informace a podklady od třetích stran, které jsou vyjmenovány níže:






  — | 23. června 2003 dopis od společnosti LD COM, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komise obdržela další informace a podklady od třetích stran, které jsou vyjmenovány níže:

—

23. června 2003 dopis od společnosti LD COM,

| — | 25. června 2003 dopis od společnosti D (4), |
| --- | --- |

—

25. června 2003 dopis od společnosti D (4),

| — | 27. října 2003 dopis od společnosti MCI, |
| --- | --- |

—

27. října 2003 dopis od společnosti MCI,

| — | 16. října 2003 dopis od společnosti ECTA, |
| --- | --- |

—

16. října 2003 dopis od společnosti ECTA,

| — | 25. června 2003 dopis od společnosti E (4), |
| --- | --- |

—

25. června 2003 dopis od společnosti E (4),

| — | 7. ledna 2004 dopis od společnosti BT, |
| --- | --- |

—

7. ledna 2004 dopis od společnosti BT,

| — | 16. ledna 2004 dopis od společnosti BT, |
| --- | --- |

—

16. ledna 2004 dopis od společnosti BT,

| — | 19. března 2004 dopis od společnosti FT, |
| --- | --- |

—

19. března 2004 dopis od společnosti FT,

| — | 5. dubna 2004 dopis od společnosti Tiscali, |
| --- | --- |

—

5. dubna 2004 dopis od společnosti Tiscali,

| — | 17. května 2004 dopis od společnosti LD COM, |
| --- | --- |

—

17. května 2004 dopis od společnosti LD COM,

| — | 26. května 2004 dopis od společnosti BT, |
| --- | --- |

—

26. května 2004 dopis od společnosti BT,

| — | 22. června 2004 dopis od společnosti FT, |
| --- | --- |

—

22. června 2004 dopis od společnosti FT,

| — | 30. června 2004, fax od společnosti FT, |
| --- | --- |

—

30. června 2004, fax od společnosti FT,

| — | 2. července 2004, fax od společnosti FT, |
| --- | --- |

—

2. července 2004, fax od společnosti FT,

| — | 16. července 2004, fax od společnosti BT. |
| --- | --- |

—

16. července 2004, fax od společnosti BT.

| (9) | Komise požádala francouzskou stranu o další vysvětlení v dopisech, jejichž výčet dle dat je uveden níže:






  — | 11. září 2003 (odpověď francouzské strany ze dne 20. října 2003), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komise požádala francouzskou stranu o další vysvětlení v dopisech, jejichž výčet dle dat je uveden níže:

—

11. září 2003 (odpověď francouzské strany ze dne 20. října 2003),

| — | 11. listopadu 2003 (odpověď francouzské strany ze dne 4. prosince 2003), |
| --- | --- |

—

11. listopadu 2003 (odpověď francouzské strany ze dne 4. prosince 2003),

| — | 12. ledna 2004 (odpověď francouzské strany ze dne 21. ledna 2004), |
| --- | --- |

—

12. ledna 2004 (odpověď francouzské strany ze dne 21. ledna 2004),

| — | 2. února 2004 (odpověď francouzské strany ze dne 16. února 2004), |
| --- | --- |

—

2. února 2004 (odpověď francouzské strany ze dne 16. února 2004),

| — | 1. června 2004 (odpověď francouzské strany během schůze dne 16. června 2004). |
| --- | --- |

—

1. června 2004 (odpověď francouzské strany během schůze dne 16. června 2004).

| (10) | Komise odeslala francouzské straně dopisy uvedené bodem odstavci 8 dne 3. května 2004 a 14. června 2004. |
| --- | --- |

(10)

Komise odeslala francouzské straně dopisy uvedené bodem odstavci 8 dne 3. května 2004 a 14. června 2004.

| (11) | Komise vyslechla během různých schůzí v průběhu řízení zástupce třetích stran. |
| --- | --- |

(11)

Komise vyslechla během různých schůzí v průběhu řízení zástupce třetích stran.

| (12) | Komise se setkala s francouzskou stranou a společností FT dne 22. ledna 2004, 16 a 23. června 2004. |
| --- | --- |

(12)

Komise se setkala s francouzskou stranou a společností FT dne 22. ledna 2004, 16 a 23. června 2004.

| (13) | Faxem ze dne 5. července 2004 předala francouzská strana Komisi nové výpočty týkající se speciálního režimu živnostenské daně. Ve dnech 13, 15 a 16. července 2004 předala francouzská strana Komisi doplňující informace. |
| --- | --- |

(13)

Faxem ze dne 5. července 2004 předala francouzská strana Komisi nové výpočty týkající se speciálního režimu živnostenské daně. Ve dnech 13, 15 a 16. července 2004 předala francouzská strana Komisi doplňující informace.

II.   POPIS

| (14) | Pouze tento zvláštní režim živnostenské daně, který je používán vůči FT tak, jak je vidět v rozhodnutí o zahájení, je předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(14)

Pouze tento zvláštní režim živnostenské daně, který je používán vůči FT tak, jak je vidět v rozhodnutí o zahájení, je předmětem tohoto rozhodnutí.

| (15) | Zkoumaná opatření byla již detailně popsána v rozhodnutí o zahájení (7). K jejich popisu se bude toto rozhodnutí vracet pouze v nutném případě. |
| --- | --- |

(15)

Zkoumaná opatření byla již detailně popsána v rozhodnutí o zahájení (7). K jejich popisu se bude toto rozhodnutí vracet pouze v nutném případě.

| (16) | Až do roku 1990 byla činnost společnosti FT vykonávána ředitelstvím Ministerstva pošt a telekomunikací. Jakožto státní správa veřejných služeb, bývalé generální ředitelství telekomunikací nepodléhalo žádné z následujících daní: i) živnostenské dani, ii) dani z pozemků a nemovitostí a iii) dani ze společností (8). Ředitelství bylo dotováno z vedlejšího státního rozpočtu, který byl silně přebytkový a byl podřízen odvodům ve prospěch hlavního státního rozpočtu z titulu zisku a výběru dávek. Tyto odvody sloužily k financování specifických činností. |
| --- | --- |

(16)

Až do roku 1990 byla činnost společnosti FT vykonávána ředitelstvím Ministerstva pošt a telekomunikací. Jakožto státní správa veřejných služeb, bývalé generální ředitelství telekomunikací nepodléhalo žádné z následujících daní: i) živnostenské dani, ii) dani z pozemků a nemovitostí a iii) dani ze společností (8). Ředitelství bylo dotováno z vedlejšího státního rozpočtu, který byl silně přebytkový a byl podřízen odvodům ve prospěch hlavního státního rozpočtu z titulu zisku a výběru dávek. Tyto odvody sloužily k financování specifických činností.

| (17) | Zákon č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizaci veřejné správy pošt a telekomunikací transformoval bývalé generální ředitelství telekomunikací na dvě různé právnické osoby veřejného práva (La Poste a FT) s finanční samostatností a podléhající obchodnímu právu. Poskytnutí statutu právnické osoby těmto dvěma jednotkám mělo vést k aplikaci daňové soustavy veřejného práva. Podle článku 1654 obecných daňových pravidel (dále CGI): „Veřejná zařízení, státní průmyslové nebo obchodní provozovny, podniky, v nichž má stát nebo správní celky účast, musí zaplatit, v rámci podmínek stanovených veřejným právem, veškeré daně, kterým podléhají soukromé podniky vykonávající stejnou činnost“. Z toho plyne, že FT měl podléhat daním dle veřejného práva od samého počátku svého vzniku, tj. od 1. ledna 1991 (čl. 1 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990). Avšak v protikladu k této zásadě, která je připomínána samotným zákonem č. 90-568 (9), zákonodárce ustanovil pro FT daňová pravidla odchylující se od veřejného práva (články 18–21 zákona č. 90-568) v rámci dvou režimů, jednoho režimu „přechodného“, platného v době od 1. ledna 1991 do 1. ledna 1994, a posléze režimu „konečného“, platného od 1. ledna 1994 bez omezení trvání:






  — | 1991–1993: Článek 19 zákona č. 90-568 stanovil zásadu, dle které bude během období mezi 1. lednem 1991 a 1. lednem 1994 FT podléhat pouze takovým daním a dávkám, kterým podléhá stát. V důsledku toho, během zmíněného období nemusel FT, tak jako stát, platit takové daně, jako je živnostenská daň, daň z pozemků a nemovitostí nebo daň ze společností. Během tohoto stejného období a dle stejného článku musel FT přispívat do státního rozpočtu (zejména do občanského rozpočtu na výzkum a rozvoj) „z titulu dávek ve prospěch hlavního státního rozpočtu“. Výše těchto příspěvků byla stanovena každým rokem finančními zákony v rámci určitého limitu (10). |
| --- | --- | --- |

(17)

Zákon č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizaci veřejné správy pošt a telekomunikací transformoval bývalé generální ředitelství telekomunikací na dvě různé právnické osoby veřejného práva (La Poste a FT) s finanční samostatností a podléhající obchodnímu právu. Poskytnutí statutu právnické osoby těmto dvěma jednotkám mělo vést k aplikaci daňové soustavy veřejného práva. Podle článku 1654 obecných daňových pravidel (dále CGI): „Veřejná zařízení, státní průmyslové nebo obchodní provozovny, podniky, v nichž má stát nebo správní celky účast, musí zaplatit, v rámci podmínek stanovených veřejným právem, veškeré daně, kterým podléhají soukromé podniky vykonávající stejnou činnost“. Z toho plyne, že FT měl podléhat daním dle veřejného práva od samého počátku svého vzniku, tj. od 1. ledna 1991 (čl. 1 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990). Avšak v protikladu k této zásadě, která je připomínána samotným zákonem č. 90-568 (9), zákonodárce ustanovil pro FT daňová pravidla odchylující se od veřejného práva (články 18–21 zákona č. 90-568) v rámci dvou režimů, jednoho režimu „přechodného“, platného v době od 1. ledna 1991 do 1. ledna 1994, a posléze režimu „konečného“, platného od 1. ledna 1994 bez omezení trvání:

—

1991–1993: Článek 19 zákona č. 90-568 stanovil zásadu, dle které bude během období mezi 1. lednem 1991 a 1. lednem 1994 FT podléhat pouze takovým daním a dávkám, kterým podléhá stát. V důsledku toho, během zmíněného období nemusel FT, tak jako stát, platit takové daně, jako je živnostenská daň, daň z pozemků a nemovitostí nebo daň ze společností. Během tohoto stejného období a dle stejného článku musel FT přispívat do státního rozpočtu (zejména do občanského rozpočtu na výzkum a rozvoj) „z titulu dávek ve prospěch hlavního státního rozpočtu“. Výše těchto příspěvků byla stanovena každým rokem finančními zákony v rámci určitého limitu (10).

| — | 1994–2003: Podle zákona č. 90-568 (článek 18) a článku 1654CGI podléhal FT daňovému režimu dle veřejného práva od 1. ledna 1994 s výjimkou místního přímého zdanění (daně z nemovitostí, živnostenské daně), pro které zákon č. 90-568 stanovil zvláštní podmínky týkající se sazby, základu a způsobu zdanění. Podle prvního odhadu francouzské strany výhoda, kterou získal FT použitím tohoto speciálního režimu pro živnostenskou daň, dosahuje výše okolo 198 milionů EUR za rok (11). Na základě údajů, které poskytla francouzská strana později, byla částka nižší (viz níže 54. a následující body odůvodnění). Tento zvláštní režim živnostenské daně, stanovený bez omezení trvání, byl zrušen finančním zákonem v roce 2003 (12). |
| --- | --- |

—

1994–2003: Podle zákona č. 90-568 (článek 18) a článku 1654CGI podléhal FT daňovému režimu dle veřejného práva od 1. ledna 1994 s výjimkou místního přímého zdanění (daně z nemovitostí, živnostenské daně), pro které zákon č. 90-568 stanovil zvláštní podmínky týkající se sazby, základu a způsobu zdanění. Podle prvního odhadu francouzské strany výhoda, kterou získal FT použitím tohoto speciálního režimu pro živnostenskou daň, dosahuje výše okolo 198 milionů EUR za rok (11). Na základě údajů, které poskytla francouzská strana později, byla částka nižší (viz níže 54. a následující body odůvodnění). Tento zvláštní režim živnostenské daně, stanovený bez omezení trvání, byl zrušen finančním zákonem v roce 2003 (12).

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (18) | Připomínky zaslané zúčastněnými stranami se omezují na opakování argumentů předložených Komisí v rozhodnutí o zahájení. Proto nebudou připomínky opakovány v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(18)

Připomínky zaslané zúčastněnými stranami se omezují na opakování argumentů předložených Komisí v rozhodnutí o zahájení. Proto nebudou připomínky opakovány v tomto rozhodnutí.

IV.   PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÉ STRANY

| (19) | Argumentace francouzské strany se soustřeďuje na základní bod a to, že zvláštní režim uplatňovaný státem ve prospěch FT nepřinesl této společnosti výhodu. Francouzská strana přiznává, že FT byl podřízen speciálnímu režimu živnostenské daně v letech 1991 až 2002, ale zároveň se domnívá, že tento režim nepřinesl společnosti žádnou výhodu a nijak nezasáhl veřejné zdroje, neboť ve skutečnosti se jednalo o nadměrné zdanění, než jaké ukládá veřejné právo. Tyto závěry opírá francouzská strana o tři základní body:






  — | v letech 1991 až 1993 podléhal FT dávce ve prospěch hlavního státního rozpočtu, což je, dle francouzských orgánů, ekvivalentní odvodu živnostenské daně a obsahuje (zejména) částku živnostenské daně samé, |
| --- | --- | --- |

(19)

Argumentace francouzské strany se soustřeďuje na základní bod a to, že zvláštní režim uplatňovaný státem ve prospěch FT nepřinesl této společnosti výhodu. Francouzská strana přiznává, že FT byl podřízen speciálnímu režimu živnostenské daně v letech 1991 až 2002, ale zároveň se domnívá, že tento režim nepřinesl společnosti žádnou výhodu a nijak nezasáhl veřejné zdroje, neboť ve skutečnosti se jednalo o nadměrné zdanění, než jaké ukládá veřejné právo. Tyto závěry opírá francouzská strana o tři základní body:

—

v letech 1991 až 1993 podléhal FT dávce ve prospěch hlavního státního rozpočtu, což je, dle francouzských orgánů, ekvivalentní odvodu živnostenské daně a obsahuje (zejména) částku živnostenské daně samé,

| — | francouzská strana zdůrazňuje skutečnost, že zákon č. 90-568 stanovil „jednou provždy“ výjimečný daňový režim uplatňovaný vůči FT od roku 1991 do roku 2003. Domnívá se, že je třeba přistoupit k celkovému výpočtu výhody, která byla tímto režimem společnosti FT v letech 1991 až 2003 poskytnuta. To znamená, podle jejího názoru, že nadměrné zdanění FT v jednom roce by mohlo „kompenzovat“ nedostatečné zdanění FT v jiném roce, |
| --- | --- |

—

francouzská strana zdůrazňuje skutečnost, že zákon č. 90-568 stanovil „jednou provždy“ výjimečný daňový režim uplatňovaný vůči FT od roku 1991 do roku 2003. Domnívá se, že je třeba přistoupit k celkovému výpočtu výhody, která byla tímto režimem společnosti FT v letech 1991 až 2003 poskytnuta. To znamená, podle jejího názoru, že nadměrné zdanění FT v jednom roce by mohlo „kompenzovat“ nedostatečné zdanění FT v jiném roce,

| — | podle francouzské strany jsou způsoby zdanění podniků z titulu živnostenské daně a daně ze společností neoddělitelně spjaté, tudíž je vhodné prostudovat společně různé prvky zdanění u FT v celém období let 1991–2003. Protože živnostenská daň ovlivňuje výpočet zdanitelného zisku, oprava eventuálního nedostatečného daňového zatížení živnostenskou daní by měla být doprovázena opravným snížením částky daně ze společností. |
| --- | --- |

—

podle francouzské strany jsou způsoby zdanění podniků z titulu živnostenské daně a daně ze společností neoddělitelně spjaté, tudíž je vhodné prostudovat společně různé prvky zdanění u FT v celém období let 1991–2003. Protože živnostenská daň ovlivňuje výpočet zdanitelného zisku, oprava eventuálního nedostatečného daňového zatížení živnostenskou daní by měla být doprovázena opravným snížením částky daně ze společností.

| (20) | Na druhém místě francouzská strana tvrdí, že zmíněné opatření by mělo být považováno za existující. Během schůzí s Komisí, které se konaly 16 a 23. června 2004, francouzská strana zpochybnila oprávněnost výpočtů, které sama poskytla před časem Komisi a které se týkaly rozdílu mezi živnostenskou daní placenou společností FT a tou, která měla být placena, kdyby společnost podléhala veřejnému právu. Podle francouzské strany je nemožné provést s jistotou výpočet daňové úlevy společnosti FT od roku 1994 v souvislosti s živnostenskou daní. Z tohoto důvodu by podle francouzské strany Komise neměla v této otázce rozhodovat. Dopisem ze dne 5. července 2004 předložila francouzská strana Komisi nové výpočty (připravené samotným FT), které se nesnaží dokázat, že jsou přesnější, ale chtějí jednoduše dokázat nemožnost odhadnout s přesností výhodu, kterou FT od roku 1994 získal z důvodu zvláštního režimu živnostenské daně. |
| --- | --- |

(20)

Na druhém místě francouzská strana tvrdí, že zmíněné opatření by mělo být považováno za existující. Během schůzí s Komisí, které se konaly 16 a 23. června 2004, francouzská strana zpochybnila oprávněnost výpočtů, které sama poskytla před časem Komisi a které se týkaly rozdílu mezi živnostenskou daní placenou společností FT a tou, která měla být placena, kdyby společnost podléhala veřejnému právu. Podle francouzské strany je nemožné provést s jistotou výpočet daňové úlevy společnosti FT od roku 1994 v souvislosti s živnostenskou daní. Z tohoto důvodu by podle francouzské strany Komise neměla v této otázce rozhodovat. Dopisem ze dne 5. července 2004 předložila francouzská strana Komisi nové výpočty (připravené samotným FT), které se nesnaží dokázat, že jsou přesnější, ale chtějí jednoduše dokázat nemožnost odhadnout s přesností výhodu, kterou FT od roku 1994 získal z důvodu zvláštního režimu živnostenské daně.

V.   POSOUZENÍ PODPORY

| (21) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES předpokládá, že podpora poskytnutá státem nebo z prostředků státu v jakékoli jiné formě, která zkresluje nebo hrozí zkreslováním konkurence tím, že upřednostňuje určité společnosti nebo určitou výrobu, není slučitelná se společným trhem, pokud se dotýká směn mezi členskými státy. V rozhodnutí o zahájení Komise konstatovala, že a priori všechny prvky představující podporu státu ve smyslu čl. 87 odst.1 Smlouvy o ES jsou zde pohromadě. Tento rozbor je opakován v tomto rozhodnutí pouze v zásadních závěrech (13):






  — | FT těžil ze zvláštního způsobu zacházení vzhledem k živnostenské dani (uvedené v článcích 18–21 zákona č. 90-568), |
| --- | --- | --- |

(21)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES předpokládá, že podpora poskytnutá státem nebo z prostředků státu v jakékoli jiné formě, která zkresluje nebo hrozí zkreslováním konkurence tím, že upřednostňuje určité společnosti nebo určitou výrobu, není slučitelná se společným trhem, pokud se dotýká směn mezi členskými státy. V rozhodnutí o zahájení Komise konstatovala, že a priori všechny prvky představující podporu státu ve smyslu čl. 87 odst.1 Smlouvy o ES jsou zde pohromadě. Tento rozbor je opakován v tomto rozhodnutí pouze v zásadních závěrech (13):

—

FT těžil ze zvláštního způsobu zacházení vzhledem k živnostenské dani (uvedené v článcích 18–21 zákona č. 90-568),

| — | toto zvláštní zacházení mu mohlo přinést výhodu (podle samotné francouzské strany), |
| --- | --- |

—

toto zvláštní zacházení mu mohlo přinést výhodu (podle samotné francouzské strany),

| — | zvláštní opatření, která se vztahovala na FT ve věci živnostenské daně, byla uvedena v život parlamentem prostřednictvím zákona vyhlášeného prezidentem Francouzské republiky, což nenechává žádných pochyb, že se jednalo o opatření státu, |
| --- | --- |

—

zvláštní opatření, která se vztahovala na FT ve věci živnostenské daně, byla uvedena v život parlamentem prostřednictvím zákona vyhlášeného prezidentem Francouzské republiky, což nenechává žádných pochyb, že se jednalo o opatření státu,

| — | protože FT platil daně nižší než podniky podléhající veřejnému právu, jedná se o zatížení veřejných zdrojů, |
| --- | --- |

—

protože FT platil daně nižší než podniky podléhající veřejnému právu, jedná se o zatížení veřejných zdrojů,

| — | jelikož FT působí ve značně konkurenčním sektoru telekomunikací, výhody, které získal FT, zkreslují nebo hrozí zkreslováním konkurence, |
| --- | --- |

—

jelikož FT působí ve značně konkurenčním sektoru telekomunikací, výhody, které získal FT, zkreslují nebo hrozí zkreslováním konkurence,

| — | jelikož FT působí na trzích, které byly postupně od konce 80. let otevřeny konkurenci, veškeré výhody poskytnuté státem společnosti FT mohou ovlivnit směnu mezi členskými zeměmi. |
| --- | --- |

—

jelikož FT působí na trzích, které byly postupně od konce 80. let otevřeny konkurenci, veškeré výhody poskytnuté státem společnosti FT mohou ovlivnit směnu mezi členskými zeměmi.

1.   Roky 1991–1993

| (22) | Aby bylo možné analyzovat režim živnostenské daně v období 1991–1993, je třeba prověřit první argument, který předložila francouzská strana a podle kterého dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu, které hradil FT v letech 1991–1993, měly podobu daně a mohou být považovány za ekvivalent živnostenské daně podle zvláštních předpisů. K tomuto bodu Komise poznamenává, že v souladu s právním řádem nemůže být popřena existence podpory jen proto, že podnik zvýhodněný daňovým režimem podléhá z jiného titulu těžšímu daňovému zatížení (14). Každá daň má svou logiku a odlišné předpoklady. |
| --- | --- |

(22)

Aby bylo možné analyzovat režim živnostenské daně v období 1991–1993, je třeba prověřit první argument, který předložila francouzská strana a podle kterého dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu, které hradil FT v letech 1991–1993, měly podobu daně a mohou být považovány za ekvivalent živnostenské daně podle zvláštních předpisů. K tomuto bodu Komise poznamenává, že v souladu s právním řádem nemůže být popřena existence podpory jen proto, že podnik zvýhodněný daňovým režimem podléhá z jiného titulu těžšímu daňovému zatížení (14). Každá daň má svou logiku a odlišné předpoklady.

| (23) | Co se týká daňové povahy dávky, Komise v první řadě zdůrazňuje, že tato dávka není zákonem výslovně spojena s živnostenskou daní. Zákon v žádném případě neříká, že tato dávka nahrazuje živnostenskou daň. Výše této dávky nebyla stanovena podle stejných principů, podle kterých se stanovuje výše živnostenské daně. |
| --- | --- |

(23)

Co se týká daňové povahy dávky, Komise v první řadě zdůrazňuje, že tato dávka není zákonem výslovně spojena s živnostenskou daní. Zákon v žádném případě neříká, že tato dávka nahrazuje živnostenskou daň. Výše této dávky nebyla stanovena podle stejných principů, podle kterých se stanovuje výše živnostenské daně.

| (24) | Kromě toho Komise vyzdvihla v rozhodnutí o zahájení fakt, že paušální částka, kterou platil FT státu z titulu příspěvku do státního rozpočtu, byla stejná jako zisk, který platila společnost P.T.T. státu v letech 1989 a 1990. Komise proto předpokládala, že platba této částky se podobá spíše dávce z výsledku hospodaření společnosti FT než zvláštnímu zdanění z titulu živnostenské daně. |
| --- | --- |

(24)

Kromě toho Komise vyzdvihla v rozhodnutí o zahájení fakt, že paušální částka, kterou platil FT státu z titulu příspěvku do státního rozpočtu, byla stejná jako zisk, který platila společnost P.T.T. státu v letech 1989 a 1990. Komise proto předpokládala, že platba této částky se podobá spíše dávce z výsledku hospodaření společnosti FT než zvláštnímu zdanění z titulu živnostenské daně.

| (25) | Před rokem 1990, když ještě byly aktivity FT řízeny ředitelstvím Ministerstva pošt a telekomunikací, vedlejší státní rozpočet, který používalo toto ředitelství, byl přebytkový. Aby bylo možné vyrovnat schodek hlavního státního rozpočtu, tento vedlejší rozpočet byl podřízen placení dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu z titulu „přebytku výsledku hospodaření“, ke které byly posléze přiřazeny další dávky, které měly financovat zvláštní akce. V roce 1988 se vláda zavázala stabilizovat do roku 1992 příspěvky z vedlejšího státního rozpočtu do hlavního státního rozpočtu ve výši 13,7 miliardy FT pro rok 1989 a ve výši 14 miliard FF na rok 1990. A je to právě tato částka, na kterou se odvolává zákon č. 90-568 při stanovení výše dávky požadované po FT ve prospěch hlavního státního rozpočtu na roky 1991, 1992 a 1993 (15). |
| --- | --- |

(25)

Před rokem 1990, když ještě byly aktivity FT řízeny ředitelstvím Ministerstva pošt a telekomunikací, vedlejší státní rozpočet, který používalo toto ředitelství, byl přebytkový. Aby bylo možné vyrovnat schodek hlavního státního rozpočtu, tento vedlejší rozpočet byl podřízen placení dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu z titulu „přebytku výsledku hospodaření“, ke které byly posléze přiřazeny další dávky, které měly financovat zvláštní akce. V roce 1988 se vláda zavázala stabilizovat do roku 1992 příspěvky z vedlejšího státního rozpočtu do hlavního státního rozpočtu ve výši 13,7 miliardy FT pro rok 1989 a ve výši 14 miliard FF na rok 1990. A je to právě tato částka, na kterou se odvolává zákon č. 90-568 při stanovení výše dávky požadované po FT ve prospěch hlavního státního rozpočtu na roky 1991, 1992 a 1993 (15).

| (26) | Obecněji vzato, znaky této dávky (paušální platba, částka stanovená na základě dosaženého zisku podniku v minulosti) nejsou takové jako u klasické daně. |
| --- | --- |

(26)

Obecněji vzato, znaky této dávky (paušální platba, částka stanovená na základě dosaženého zisku podniku v minulosti) nejsou takové jako u klasické daně.

| (27) | S přihlédnutím k její historii a způsobu definování, tato dávka se blíží spíše účasti na výsledku hospodaření. |
| --- | --- |

(27)

S přihlédnutím k její historii a způsobu definování, tato dávka se blíží spíše účasti na výsledku hospodaření.

| (28) | Nicméně, i když není dávka zákonem výslovně spjata s živnostenskou daní, je spjata se zvláštním daňovým režimem použitým vůči FT. Zákon č. 90-568 stanoví, v rámci téže kapitoly zvané „daně“ a ve stejném článku, že FT nemusí platit jiné daně (než ty, které platí stát) a že musí platit tyto dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu. Tato dvě opatření jsou uplatňována ve stejném období (od 1. ledna 1991 do 1. ledna 1994). |
| --- | --- |

(28)

Nicméně, i když není dávka zákonem výslovně spjata s živnostenskou daní, je spjata se zvláštním daňovým režimem použitým vůči FT. Zákon č. 90-568 stanoví, v rámci téže kapitoly zvané „daně“ a ve stejném článku, že FT nemusí platit jiné daně (než ty, které platí stát) a že musí platit tyto dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu. Tato dvě opatření jsou uplatňována ve stejném období (od 1. ledna 1991 do 1. ledna 1994).

| (29) | Navíc má tato dávka typické prvky zdanění, neboť se jedná o finanční plnění vybírané definitivně z titulu moci, státem či jinou veřejnou jednotkou, a bez protislužby. Tyto dávky navíc poskytují státu zdroje. |
| --- | --- |

(29)

Navíc má tato dávka typické prvky zdanění, neboť se jedná o finanční plnění vybírané definitivně z titulu moci, státem či jinou veřejnou jednotkou, a bez protislužby. Tyto dávky navíc poskytují státu zdroje.

| (30) | Zdálo by se tedy, že cílem článku 19 tohoto zákona bylo nastolení přechodného období 3 let, během kterého by FT pokračoval v úhradách stejných částek státu jako v minulosti, kdy se jednalo o participaci na výsledku hospodaření, a v témže účetním období by byl zproštěn placení všech daní (jiných než těch, které platí i stát). Okamžitá podřízenost společnosti FT daňovému režimu veřejného práva by byla přinesla mimo jiné platby místních daní (přijímané místními samosprávami a ne státním rozpočtem, jako např. živnostenská daň), což by bývalo přineslo snížení příspěvku ze strany FT ve prospěch hlavního státního rozpočtu (protože by nebyla ihned zavedena nová forma účasti státu na výsledcích hospodaření). |
| --- | --- |

(30)

Zdálo by se tedy, že cílem článku 19 tohoto zákona bylo nastolení přechodného období 3 let, během kterého by FT pokračoval v úhradách stejných částek státu jako v minulosti, kdy se jednalo o participaci na výsledku hospodaření, a v témže účetním období by byl zproštěn placení všech daní (jiných než těch, které platí i stát). Okamžitá podřízenost společnosti FT daňovému režimu veřejného práva by byla přinesla mimo jiné platby místních daní (přijímané místními samosprávami a ne státním rozpočtem, jako např. živnostenská daň), což by bývalo přineslo snížení příspěvku ze strany FT ve prospěch hlavního státního rozpočtu (protože by nebyla ihned zavedena nová forma účasti státu na výsledcích hospodaření).

| (31) | Závěrem lze říci, že se zdá, že dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu, kterým FT podléhal v letech 1991–1993, měly smíšenou povahu, a to zčásti daňovou a částečně se jednalo o podíl na výsledcích hospodaření vzhledem k tomu, že tyto dávky zajišťovaly, že během tohoto přechodného období 3 let podnik uhradí státu částku, která se rovná částce, kterou by podnik zaplatil na daních v případě, že by podléhal veřejnému právu, navíc ještě doplněnou o částku odpovídající dávce z výsledku hospodaření. Jinými slovy, zvláštní dávka, kterou platil FT státu v letech 1991–1993, měla dvojí funkci: měla roli platby různých daní a – co se týče zbytku – měla roli participace státu coby vlastníka na výsledku hospodaření. |
| --- | --- |

(31)

Závěrem lze říci, že se zdá, že dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu, kterým FT podléhal v letech 1991–1993, měly smíšenou povahu, a to zčásti daňovou a částečně se jednalo o podíl na výsledcích hospodaření vzhledem k tomu, že tyto dávky zajišťovaly, že během tohoto přechodného období 3 let podnik uhradí státu částku, která se rovná částce, kterou by podnik zaplatil na daních v případě, že by podléhal veřejnému právu, navíc ještě doplněnou o částku odpovídající dávce z výsledku hospodaření. Jinými slovy, zvláštní dávka, kterou platil FT státu v letech 1991–1993, měla dvojí funkci: měla roli platby různých daní a – co se týče zbytku – měla roli participace státu coby vlastníka na výsledku hospodaření.

| (32) | Ve světle výše uvedených informací (zejména částečně daňového charakteru dávky a vztahu mezi dávkou a specifickým daňovým režimem podniku), dokonce i bez výslovného písemného určení, podle kterého tato dávka musí být považována za zvláštní způsob placení živnostenské daně, Komise dospěla k závěru, že tato dávka během let 1991 až 1993 byla zčásti ekvivalentní – platbě daní, včetně zejména platby živnostenské daně a – pokud jde o zbytek – účasti státu jako vlastníka na výsledku hospodaření podniku. |
| --- | --- |

(32)

Ve světle výše uvedených informací (zejména částečně daňového charakteru dávky a vztahu mezi dávkou a specifickým daňovým režimem podniku), dokonce i bez výslovného písemného určení, podle kterého tato dávka musí být považována za zvláštní způsob placení živnostenské daně, Komise dospěla k závěru, že tato dávka během let 1991 až 1993 byla zčásti ekvivalentní – platbě daní, včetně zejména platby živnostenské daně a – pokud jde o zbytek – účasti státu jako vlastníka na výsledku hospodaření podniku.

| (33) | V této souvislosti stojí za to dodat, že podle informací předaných francouzskou stranou během let 1991 až 1993 byla zmíněná dávka vyšší, než daně, které by býval musel FT platit, pokud by byl podléhal režimu živnostenské daně a dani ze společností dle veřejného práva. Z toho plyne, že během tohoto období FT nezískal žádnou výhodu, která by vyplývala z odpuštění živnostenské daně. Přesto však Komise připomíná, že během let 1991 až 1993 FT nepodléhal jiným daním než těm, kterým podléhal stát (společnost zejména nemusela uhradit daň z pozemků a nemovitostí). V důsledku toho a aby se Komise ujistila, že odpuštění živnostenské daně a její nahrazení zmíněnou dávkou neposkytlo společnosti FT daňovou výhodu, požádala Komise francouzskou stranu o informaci, zda zmíněná dávka byla vyšší než všechny daně, které by FT platil v případě, kdyby podléhal zdanění dle veřejného práva (a ne pouze vyšší než částka živnostenské daně a daně ze společností) (16). Během schůzí s Komisí, které se konaly 16. a 23. června 2004, francouzská strana potvrdila, že dávka byla opravdu vyšší než částka všech ostatních daní. V důsledku toho se Komise nedomnívá, že by byl FT zvýhodněn v období mezi roky 1991 a 1993 tím, že společnost podléhala speciální dávce, která měla smíšenou podobu a to takovou, že se zčásti rovnala platbě různých daní a – pokud jde o zbytek – dávce z výsledku hospodaření, která byla vyšší než částka daní a dávek, od kterých byl FT osvobozen. |
| --- | --- |

(33)

V této souvislosti stojí za to dodat, že podle informací předaných francouzskou stranou během let 1991 až 1993 byla zmíněná dávka vyšší, než daně, které by býval musel FT platit, pokud by byl podléhal režimu živnostenské daně a dani ze společností dle veřejného práva. Z toho plyne, že během tohoto období FT nezískal žádnou výhodu, která by vyplývala z odpuštění živnostenské daně. Přesto však Komise připomíná, že během let 1991 až 1993 FT nepodléhal jiným daním než těm, kterým podléhal stát (společnost zejména nemusela uhradit daň z pozemků a nemovitostí). V důsledku toho a aby se Komise ujistila, že odpuštění živnostenské daně a její nahrazení zmíněnou dávkou neposkytlo společnosti FT daňovou výhodu, požádala Komise francouzskou stranu o informaci, zda zmíněná dávka byla vyšší než všechny daně, které by FT platil v případě, kdyby podléhal zdanění dle veřejného práva (a ne pouze vyšší než částka živnostenské daně a daně ze společností) (16). Během schůzí s Komisí, které se konaly 16. a 23. června 2004, francouzská strana potvrdila, že dávka byla opravdu vyšší než částka všech ostatních daní. V důsledku toho se Komise nedomnívá, že by byl FT zvýhodněn v období mezi roky 1991 a 1993 tím, že společnost podléhala speciální dávce, která měla smíšenou podobu a to takovou, že se zčásti rovnala platbě různých daní a – pokud jde o zbytek – dávce z výsledku hospodaření, která byla vyšší než částka daní a dávek, od kterých byl FT osvobozen.

2.   Roky 1994–2003

| (34) | Abychom analyzovali režim živnostenské daně v období let 1994–2003, je zapotřebí prověřit druhý a třetí argument předložený francouzskou stranou. |
| --- | --- |

(34)

Abychom analyzovali režim živnostenské daně v období let 1994–2003, je zapotřebí prověřit druhý a třetí argument předložený francouzskou stranou.

| (35) | Francouzská strana zdůrazňuje skutečnost, že zákon č. 90-568 ustanovil „jednou provždy“ jediný daňový režim, který se vztahuje na FT v letech 1991 až 2002. Podle něj je nutné provést celkový výpočet výhody, kterou mohl tento režim přinést společnosti FT za celé období 1991–2002. To znamená, podle názoru francouzské strany, že nadměrné zdanění FT za jeden rok by mohlo „kompenzovat“ nedostatečné zdanění FT za jiný rok. Přesněji řečeno, francouzská strana tvrdí, že nedostatečné zdanění FT za „konečné“ období (1. leden 1994–1. leden 2003) je kompenzováno nadměrným zdaněním (způsobeným placením dávek) za „přechodné“ období (1. leden 1991–31. prosinec 1993). Částka placená státu společností FT z titulu této dávky v letech 1991, 1992 a 1993 byla do té míry vyšší, že v případě aplikace veřejného práva by přesáhla výhodu, kterou FT získal ze specifických podmínek definice živnostenské daně během „konečného“ období. |
| --- | --- |

(35)

Francouzská strana zdůrazňuje skutečnost, že zákon č. 90-568 ustanovil „jednou provždy“ jediný daňový režim, který se vztahuje na FT v letech 1991 až 2002. Podle něj je nutné provést celkový výpočet výhody, kterou mohl tento režim přinést společnosti FT za celé období 1991–2002. To znamená, podle názoru francouzské strany, že nadměrné zdanění FT za jeden rok by mohlo „kompenzovat“ nedostatečné zdanění FT za jiný rok. Přesněji řečeno, francouzská strana tvrdí, že nedostatečné zdanění FT za „konečné“ období (1. leden 1994–1. leden 2003) je kompenzováno nadměrným zdaněním (způsobeným placením dávek) za „přechodné“ období (1. leden 1991–31. prosinec 1993). Částka placená státu společností FT z titulu této dávky v letech 1991, 1992 a 1993 byla do té míry vyšší, že v případě aplikace veřejného práva by přesáhla výhodu, kterou FT získal ze specifických podmínek definice živnostenské daně během „konečného“ období.

| (36) | Toto zdůvodnění nemůže být přijato. Zákon č. 90-568 ustanovil dva výrazně odlišné daňové režimy:






  — | režim „přechodný“ od roku 1991 do roku 1994, během kterého byl FT zproštěn všech ostatních daní, s výjimkou těch, které platí stát, a musel platit paušální částku z titulu „dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu“, |
| --- | --- | --- |

(36)

Toto zdůvodnění nemůže být přijato. Zákon č. 90-568 ustanovil dva výrazně odlišné daňové režimy:

—

režim „přechodný“ od roku 1991 do roku 1994, během kterého byl FT zproštěn všech ostatních daní, s výjimkou těch, které platí stát, a musel platit paušální částku z titulu „dávky ve prospěch hlavního státního rozpočtu“,

| — | takzvaný konečný režim po roce 1994 (zákon nestanovil konečné datum použitelnosti režimu a byl zapotřebí nový zákon v roce 2003, aby byl tento režim zrušen), v jehož rámci FT podléhal všem daním dle veřejného práva, kromě daně z pozemků a nemovitostí a živnostenské daně, pro něž bylo počítáno se specifickými podmínkami. |
| --- | --- |

—

takzvaný konečný režim po roce 1994 (zákon nestanovil konečné datum použitelnosti režimu a byl zapotřebí nový zákon v roce 2003, aby byl tento režim zrušen), v jehož rámci FT podléhal všem daním dle veřejného práva, kromě daně z pozemků a nemovitostí a živnostenské daně, pro něž bylo počítáno se specifickými podmínkami.

| (37) | Podle právního řádu, podpora poskytnutá podniku nemůže být „kompenzována“ zatížením tohoto podniku jiným specifickým výdajem. Soud tedy vyloučil, že daňová úleva v oblasti sociálních výdajů na rodinné přídavky ve prospěch některých podniků „kompenzuje“ dodatečné zatížení těchto podniků z titulu pojištění v nezaměstnanosti (17). |
| --- | --- |

(37)

Podle právního řádu, podpora poskytnutá podniku nemůže být „kompenzována“ zatížením tohoto podniku jiným specifickým výdajem. Soud tedy vyloučil, že daňová úleva v oblasti sociálních výdajů na rodinné přídavky ve prospěch některých podniků „kompenzuje“ dodatečné zatížení těchto podniků z titulu pojištění v nezaměstnanosti (17).

| (38) | S přihlédnutím k právnímu řádu, Komise nemůže připustit, že „nedostatečné zdanění“ FT z titulu živnostenské daně od roku 1994 by mohlo být kompenzováno speciální dávkou placenou společností FT mezi roky 1991 a 1994, která nebyla ve vztahu k živnostenské dani. Jak Komise již konstatovala, zákon č. 90-568 nestanoví, že speciální dávka nahrazuje živnostenskou daň. Výše této dávky nebyla taktéž určena na základě parametrů, které určují výši částky živnostenské daně, ale v závislosti na zisku, který společnost P.T.T. skládala státu v letech 1989 a 1990. S přihlédnutím k její historii a způsobu definování, tato dávka se spíše podobá dávce z výsledku hospodaření než zvláštní dani z titulu daně živnostenské. Toto mělo normálně vést Komisi k vyloučení veškeré kompenzace a k úvaze, že neplacení živnostenské daně v „přechodném“ období představuje rovněž specifickou výhodu poskytnutou podniku. |
| --- | --- |

(38)

S přihlédnutím k právnímu řádu, Komise nemůže připustit, že „nedostatečné zdanění“ FT z titulu živnostenské daně od roku 1994 by mohlo být kompenzováno speciální dávkou placenou společností FT mezi roky 1991 a 1994, která nebyla ve vztahu k živnostenské dani. Jak Komise již konstatovala, zákon č. 90-568 nestanoví, že speciální dávka nahrazuje živnostenskou daň. Výše této dávky nebyla taktéž určena na základě parametrů, které určují výši částky živnostenské daně, ale v závislosti na zisku, který společnost P.T.T. skládala státu v letech 1989 a 1990. S přihlédnutím k její historii a způsobu definování, tato dávka se spíše podobá dávce z výsledku hospodaření než zvláštní dani z titulu daně živnostenské. Toto mělo normálně vést Komisi k vyloučení veškeré kompenzace a k úvaze, že neplacení živnostenské daně v „přechodném“ období představuje rovněž specifickou výhodu poskytnutou podniku.

| (39) | Výjimečně Komise uznala, že dávka placená společností v období 1991 až 1993 byla ekvivalentní platbě živnostenské daně. S přihlédnutím k nejasné povaze této dávky, která se zdá být spojena se specifickým daňovým režimem aplikovaným vůči FT (18), a také proto, že dávka přesáhla výši částky, kterou by společnost platila, kdyby podléhala daňovému režimu veřejného práva a s ohledem na přechodný charakter zmíněného režimu se Komise rozhodla přiznat podniku výhodu pochybnosti a rozhodla se uznat, že dávka měla zčásti povahu daňovou a že byla rovněž ekvivalentní platbě daně. Nicméně všechny součásti dávky, které by přesáhly výši daňového výdaje dle veřejného práva, nemohou být pochopeny jinak než jako kapitálová odměna, což zbavuje provedení kompenzace právního základu. Vzájemná kompenzace částek placených společností FT z titulu zisku a sníženého zdanění FT z titulu živnostenské daně by vedla k záměně dávek různé povahy (daňové slevy s majetkovým prospěchem), což je nepřípustné. |
| --- | --- |

(39)

Výjimečně Komise uznala, že dávka placená společností v období 1991 až 1993 byla ekvivalentní platbě živnostenské daně. S přihlédnutím k nejasné povaze této dávky, která se zdá být spojena se specifickým daňovým režimem aplikovaným vůči FT (18), a také proto, že dávka přesáhla výši částky, kterou by společnost platila, kdyby podléhala daňovému režimu veřejného práva a s ohledem na přechodný charakter zmíněného režimu se Komise rozhodla přiznat podniku výhodu pochybnosti a rozhodla se uznat, že dávka měla zčásti povahu daňovou a že byla rovněž ekvivalentní platbě daně. Nicméně všechny součásti dávky, které by přesáhly výši daňového výdaje dle veřejného práva, nemohou být pochopeny jinak než jako kapitálová odměna, což zbavuje provedení kompenzace právního základu. Vzájemná kompenzace částek placených společností FT z titulu zisku a sníženého zdanění FT z titulu živnostenské daně by vedla k záměně dávek různé povahy (daňové slevy s majetkovým prospěchem), což je nepřípustné.

| (40) | Nakonec Komise podotýká, že zákon č. 90-568 v žádném případě nepředpokládal kompenzaci nedostatečného zdanění společnosti FT od roku 1994 nadměrným zdaněním v letech 1991 až 1994. Globální výpočet, předložený francouzskou stranou, by přinesl nutnost rekvalifikovat zpětně nadměrné zdanění, údajně placené společností FT během „přechodného“ období jako daňovou zálohu (daňový úvěr), které je nutno odečíst v příštích letech, což však v žádném případě nebylo cílem zákona č. 90-568, když byly tyto dva režimy zavedeny. Pokud nyní francouzská strana navrhuje kompenzovat vzájemně různé dávky (speciální smíšenou dávku – zároveň daň a dividenda – a snížené zdanění FT z titulu živnostenské daně) ve dvou rozdílných obdobích, není to v souladu s daňovými pravidly vyplývajícími z francouzského práva, ale jde o zdůvodnění a posteriori mající za cíl zabránit vrácení podpory, kterou získal FT. |
| --- | --- |

(40)

Nakonec Komise podotýká, že zákon č. 90-568 v žádném případě nepředpokládal kompenzaci nedostatečného zdanění společnosti FT od roku 1994 nadměrným zdaněním v letech 1991 až 1994. Globální výpočet, předložený francouzskou stranou, by přinesl nutnost rekvalifikovat zpětně nadměrné zdanění, údajně placené společností FT během „přechodného“ období jako daňovou zálohu (daňový úvěr), které je nutno odečíst v příštích letech, což však v žádném případě nebylo cílem zákona č. 90-568, když byly tyto dva režimy zavedeny. Pokud nyní francouzská strana navrhuje kompenzovat vzájemně různé dávky (speciální smíšenou dávku – zároveň daň a dividenda – a snížené zdanění FT z titulu živnostenské daně) ve dvou rozdílných obdobích, není to v souladu s daňovými pravidly vyplývajícími z francouzského práva, ale jde o zdůvodnění a posteriori mající za cíl zabránit vrácení podpory, kterou získal FT.

| (41) | Následkem toho nemůže Komise přijmout druhý argument francouzské strany, podle kterého bylo zapotřebí provést celkový výpočet výhody přiznané tímto režimem společnosti FT v celém období 1991–2002. |
| --- | --- |

(41)

Následkem toho nemůže Komise přijmout druhý argument francouzské strany, podle kterého bylo zapotřebí provést celkový výpočet výhody přiznané tímto režimem společnosti FT v celém období 1991–2002.

| (42) | To znamená, že rozdíl mezi živnostenskou daní ve skutečnosti uhrazenou společností FT a tou, kterou by platila dle veřejného práva od 1. ledna 1994 do 1. ledna 2003, je státní podporou, neboť představuje výhodu pro FT získanou ze zdrojů, které měly být součástí hlavního státního rozpočtu. |
| --- | --- |

(42)

To znamená, že rozdíl mezi živnostenskou daní ve skutečnosti uhrazenou společností FT a tou, kterou by platila dle veřejného práva od 1. ledna 1994 do 1. ledna 2003, je státní podporou, neboť představuje výhodu pro FT získanou ze zdrojů, které měly být součástí hlavního státního rozpočtu.

| (43) | Komise rovněž nemůže přijmout ani argument, podle nějž je živnostenská daň součástí výpočtu zdanitelného zisku, tudíž že oprava případného nedostatečného zdanění z titulu živnostenské daně by měla být doprovázena snížením částky daně ze společností, neboť zdanění podniku z titulu živnostenské daně a z titulu daně ze společností je neoddělitelně spjaté. |
| --- | --- |

(43)

Komise rovněž nemůže přijmout ani argument, podle nějž je živnostenská daň součástí výpočtu zdanitelného zisku, tudíž že oprava případného nedostatečného zdanění z titulu živnostenské daně by měla být doprovázena snížením částky daně ze společností, neboť zdanění podniku z titulu živnostenské daně a z titulu daně ze společností je neoddělitelně spjaté.

| (44) | Tento argument byl zamítnut soudem, který jasně sdělil, že „... Komise nesmí ve svých rozhodnutích, jimiž nařizuje vymáhání státní podpory, vyčíslovat dopad daně na vymáhanou částku podpory, neboť tento výpočet je v působnosti národního práva, ale musí se omezit na sdělení hrubé vymáhané částky. To však nebrání tomu, aby národní orgány během vymáhání odečetly případně z vymáhané částky určité částky dle vnitřních předpisů, ale za podmínky, že tato vnitřní pravidla zcela neznemožní vrácení zmíněné částky nebo kdyby tato pravidla měla diskriminační charakter vzhledem k podobným případům posuzovaným podle vnitřního práva“ (19). |
| --- | --- |

(44)

Tento argument byl zamítnut soudem, který jasně sdělil, že „... Komise nesmí ve svých rozhodnutích, jimiž nařizuje vymáhání státní podpory, vyčíslovat dopad daně na vymáhanou částku podpory, neboť tento výpočet je v působnosti národního práva, ale musí se omezit na sdělení hrubé vymáhané částky. To však nebrání tomu, aby národní orgány během vymáhání odečetly případně z vymáhané částky určité částky dle vnitřních předpisů, ale za podmínky, že tato vnitřní pravidla zcela neznemožní vrácení zmíněné částky nebo kdyby tato pravidla měla diskriminační charakter vzhledem k podobným případům posuzovaným podle vnitřního práva“ (19).

VI.   NOVÁ PODPORA

| (45) | Co se týká druhu podpory, Komise potvrzuje své předběžné závěry předložené v rozhodnutí o zahájení, podle kterého zmíněná podpora musí být považována za novou. Odchylný režim živnostenské daně byl ustanoven zákonem z roku 1990 (tj. po vstoupení Smlouvy v platnost), aby zabránil tomu, že FT, který se stal veřejným provozovatelem, byl podřízen daním veřejného práva. Mimo to, od roku 1988 byl telekomunikační sektor postupně liberalizován. Protože je jasné, že FT získal od roku 1994 podporu prostřednictvím specifického režimu živnostenské daně, a protože v té době byl trh, kde působil FT, již alespoň částečně konkurenční (20), Komise musí učinit závěr, že zmíněné opatření je novou podporou. |
| --- | --- |

(45)

Co se týká druhu podpory, Komise potvrzuje své předběžné závěry předložené v rozhodnutí o zahájení, podle kterého zmíněná podpora musí být považována za novou. Odchylný režim živnostenské daně byl ustanoven zákonem z roku 1990 (tj. po vstoupení Smlouvy v platnost), aby zabránil tomu, že FT, který se stal veřejným provozovatelem, byl podřízen daním veřejného práva. Mimo to, od roku 1988 byl telekomunikační sektor postupně liberalizován. Protože je jasné, že FT získal od roku 1994 podporu prostřednictvím specifického režimu živnostenské daně, a protože v té době byl trh, kde působil FT, již alespoň částečně konkurenční (20), Komise musí učinit závěr, že zmíněné opatření je novou podporou.

VII.   PROMLČENÍ

| (46) | Francouzské orgány se domnívají, ať je tomu jakkoliv, že údajný režim podpory ve prospěch FT ustanovený zákonem č. 90-568 je režimem existující podpory, kterou nelze vymáhat. Poznamenávají, že tento režim byl zaveden zákonem č. 90-568 ze dne 2. července 1990 a mají za to, že je to právě 2. červenec 1990, kdy podpora byla přiznána společnosti (tj. den, kdy byl zákon přijat). O zahájení řízení bylo rozhodnuto 30. ledna 2003, tedy deset let po té, co podpora byla poskytnuta. Francouzská strana tvrdí, že v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 659/1999 se na údajnou podporu ve prospěch FT „vztahují“ pravidla Společenství o promlčení státní podpory. |
| --- | --- |

(46)

Francouzské orgány se domnívají, ať je tomu jakkoliv, že údajný režim podpory ve prospěch FT ustanovený zákonem č. 90-568 je režimem existující podpory, kterou nelze vymáhat. Poznamenávají, že tento režim byl zaveden zákonem č. 90-568 ze dne 2. července 1990 a mají za to, že je to právě 2. červenec 1990, kdy podpora byla přiznána společnosti (tj. den, kdy byl zákon přijat). O zahájení řízení bylo rozhodnuto 30. ledna 2003, tedy deset let po té, co podpora byla poskytnuta. Francouzská strana tvrdí, že v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 659/1999 se na údajnou podporu ve prospěch FT „vztahují“ pravidla Společenství o promlčení státní podpory.

| (47) | V tomto ohledu je nutné připomenout, že článek 15 předpokládá:
  „1.   Pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let.
  2.   Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty. Každým přerušením počíná lhůta běžet znovu. Promlčecí lhůta se staví po dobu, kdy je rozhodnutí Komise předmětem jednání před Soudním dvorem Evropských společenství.
  3.   Jakákoliv podpora, jejíž promlčecí lhůta uplynula, je považována za existující podporu.“ |
| --- | --- |

(47)

V tomto ohledu je nutné připomenout, že článek 15 předpokládá:

„1.   Pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let.

2.   Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty. Každým přerušením počíná lhůta běžet znovu. Promlčecí lhůta se staví po dobu, kdy je rozhodnutí Komise předmětem jednání před Soudním dvorem Evropských společenství.

3.   Jakákoliv podpora, jejíž promlčecí lhůta uplynula, je považována za existující podporu.“

| (48) | Je vhodné připomenout, že lhůta deseti let, stanovená článkem 15 nařízení (ES) č. 659/1999, „zdaleka není veřejným principem, který přeměňuje novou podporu na existující a vylučuje pouze navrácení podpor, které byly poprvé přiznány více než deset let před první intervencí Komise“ (21). V důsledku článku 15 nařízení z toho plyne, že podpora, které požíval FT z titulu specifického režimu živnostenské daně, by neztratila povahu nové podpory proto, že režim začal být aplikován před více jak deseti lety. Pouze podle tohoto ustanovení by Komise mohla nařídit jen navrácení podpor, které využíval podnik během posledních desei let předcházejících jejímu zásahu. Avšak vzhledem k tomu, že se FT těšil z podpory od roku 1994 a že nařízení o zahájení je z 30. ledna 2003, Komise musí nařídit navrácení zmíněné podpory v celé její výši. |
| --- | --- |

(48)

Je vhodné připomenout, že lhůta deseti let, stanovená článkem 15 nařízení (ES) č. 659/1999, „zdaleka není veřejným principem, který přeměňuje novou podporu na existující a vylučuje pouze navrácení podpor, které byly poprvé přiznány více než deset let před první intervencí Komise“ (21). V důsledku článku 15 nařízení z toho plyne, že podpora, které požíval FT z titulu specifického režimu živnostenské daně, by neztratila povahu nové podpory proto, že režim začal být aplikován před více jak deseti lety. Pouze podle tohoto ustanovení by Komise mohla nařídit jen navrácení podpor, které využíval podnik během posledních desei let předcházejících jejímu zásahu. Avšak vzhledem k tomu, že se FT těšil z podpory od roku 1994 a že nařízení o zahájení je z 30. ledna 2003, Komise musí nařídit navrácení zmíněné podpory v celé její výši.

| (49) | Právě tak je nutné vyzdvihnout, že podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 „pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let“ a že lhůta počíná běžet „dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci... v rámci režimu podpory“. Podle nařízení je proto důležité datum, ke kterému byla jednotlivá podpora přiznána příjemci v rámci režimu podpor, a ne datum, ke kterému byl ustanoven režim. Jinými slovy řečeno, promlčení článku 15 nařízení znemožňuje Komisi nařídit navrácení podpory přiznané protiprávně příjemci před více než deseti lety, ale v žádném případě se nevztahuje, v rozporu s tvrzením francouzské strany, na samotné režimy podpor. Z toho plyne, že v případě režimů podpor, promlčecí lhůta pro navrácení počíná běžet ne dnem stanovení režimu, ale dnem, kdy byla podpora skutečně přiznána příjemci. Zákon č. 90-568 ustanovil režim podpor ve prospěch FT (22). Z toho plyne, že promlčecí lhůta podpory přiznané společnosti FT v rámci specifického daňového režimu nezačíná běžet dnem přijetí zákona č. 90-568, ale dnem, kdy byla podpora skutečně společnosti FT přiznána, tj. ročně v okamžiku, kdy je živnostenská daň splatná. |
| --- | --- |

(49)

Právě tak je nutné vyzdvihnout, že podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 „pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let“ a že lhůta počíná běžet „dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci... v rámci režimu podpory“. Podle nařízení je proto důležité datum, ke kterému byla jednotlivá podpora přiznána příjemci v rámci režimu podpor, a ne datum, ke kterému byl ustanoven režim. Jinými slovy řečeno, promlčení článku 15 nařízení znemožňuje Komisi nařídit navrácení podpory přiznané protiprávně příjemci před více než deseti lety, ale v žádném případě se nevztahuje, v rozporu s tvrzením francouzské strany, na samotné režimy podpor. Z toho plyne, že v případě režimů podpor, promlčecí lhůta pro navrácení počíná běžet ne dnem stanovení režimu, ale dnem, kdy byla podpora skutečně přiznána příjemci. Zákon č. 90-568 ustanovil režim podpor ve prospěch FT (22). Z toho plyne, že promlčecí lhůta podpory přiznané společnosti FT v rámci specifického daňového režimu nezačíná běžet dnem přijetí zákona č. 90-568, ale dnem, kdy byla podpora skutečně společnosti FT přiznána, tj. ročně v okamžiku, kdy je živnostenská daň splatná.

| (50) | Co se týká přerušení běhu promlčecí lhůty, není zapotřebí formálního rozhodnutí Komise, aby lhůta byla přerušena, v rozporu s názorem, který zastává francouzská strana. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 „ jakékoli opatření přijaté Komisí ... týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty“. Soud již rozhodl, že pouhá žádost o vysvětlení může přerušit běh promlčecí lhůty podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 (23). V tomto případě první žádost o informace, která byla Komisí adresovaná francouzské straně a týkala se speciálního režimu živnostenské daně aplikovaného na FT, je z 28. června 2001. Tohoto dne byl proto přerušen běh promlčecí lhůty ve smyslu článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 (24). |
| --- | --- |

(50)

Co se týká přerušení běhu promlčecí lhůty, není zapotřebí formálního rozhodnutí Komise, aby lhůta byla přerušena, v rozporu s názorem, který zastává francouzská strana. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 „ jakékoli opatření přijaté Komisí ... týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty“. Soud již rozhodl, že pouhá žádost o vysvětlení může přerušit běh promlčecí lhůty podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 (23). V tomto případě první žádost o informace, která byla Komisí adresovaná francouzské straně a týkala se speciálního režimu živnostenské daně aplikovaného na FT, je z 28. června 2001. Tohoto dne byl proto přerušen běh promlčecí lhůty ve smyslu článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 (24).

| (51) | V důsledku toho, pouze podpory přiznané společnosti FT před více jak 10 lety před první žádostí o informaci (tj. před 28. červnem 1991) nemusí být navráceny. Jelikož jde o případ, kdy podpora byla přiznána společnosti FT od začátku období 1994 v rámci režimu živnostenské daně pro období 1994–2003, Komise musí nařídit navrácení zmíněné podpory v celé její výši. |
| --- | --- |

(51)

V důsledku toho, pouze podpory přiznané společnosti FT před více jak 10 lety před první žádostí o informaci (tj. před 28. červnem 1991) nemusí být navráceny. Jelikož jde o případ, kdy podpora byla přiznána společnosti FT od začátku období 1994 v rámci režimu živnostenské daně pro období 1994–2003, Komise musí nařídit navrácení zmíněné podpory v celé její výši.

VIII.   SLUČITELNOST PODPORY

| (52) | Francouzské orgány neuplatnily žádný konkrétní argument na podporu slučitelnosti podpory. Komise zdůrazňuje, že na základě předložených důvodů v odstavcích 122 a 123 rozhodnutí o zahájení předpokládá, že podpora není slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3 písm. a), c) (s odvoláním na ekonomický rozvoj určitých regionů), d) a e). Kromě toho zmíněná podpora není spojena s žádným projektem restrukturalizace podniku, ale představuje spíše podporu chodu podniku. V důsledku toho tuto podporu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) (s odvoláním na ekonomický rozvoj určitých ekonomických aktivit). |
| --- | --- |

(52)

Francouzské orgány neuplatnily žádný konkrétní argument na podporu slučitelnosti podpory. Komise zdůrazňuje, že na základě předložených důvodů v odstavcích 122 a 123 rozhodnutí o zahájení předpokládá, že podpora není slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3 písm. a), c) (s odvoláním na ekonomický rozvoj určitých regionů), d) a e). Kromě toho zmíněná podpora není spojena s žádným projektem restrukturalizace podniku, ale představuje spíše podporu chodu podniku. V důsledku toho tuto podporu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) (s odvoláním na ekonomický rozvoj určitých ekonomických aktivit).

IX.   ZÁVĚR

| (53) | Ve světle předcházejících informací Komise konstatuje, že:






  — | režim živnostenské daně používaný během období 1991 až 1993 nepředstavuje státní podporu, |
| --- | --- | --- |

(53)

Ve světle předcházejících informací Komise konstatuje, že:

—

režim živnostenské daně používaný během období 1991 až 1993 nepředstavuje státní podporu,

| — | rozdíl mezi skutečně uhrazenou živnostenskou daní a tou, kterou by FT platil v souladu s veřejným právem od 1. ledna 1994 do 31. prosince 2002, představuje státní podporu. Tato podpora je novou podporou, která byla protiprávně přiznána Francií v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Tato podpora není slučitelná se společným trhem a v důsledku toho musí být navrácena. |
| --- | --- |

—

rozdíl mezi skutečně uhrazenou živnostenskou daní a tou, kterou by FT platil v souladu s veřejným právem od 1. ledna 1994 do 31. prosince 2002, představuje státní podporu. Tato podpora je novou podporou, která byla protiprávně přiznána Francií v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Tato podpora není slučitelná se společným trhem a v důsledku toho musí být navrácena.

| (54) | Podle odhadů učiněných ve zprávě předané parlamentu generálním ředitelstvím Daňového úřadu v listopadu 2001 „okamžitá normalizace daňových podmínek FT v souvislosti s živnostenskou daní by přinesla pro podnik, při nezměněné sazbě [tj. nezávisle na rozhodnutích přijatých místními samosprávami] zvýšený náklad na daně ve výši 198 milionů EUR“. Mezitím francouzská strana poskytla dopisem ze dne 15. května 2003 přesnější informace o nedostatečném zdanění FT z titulu specifického režimu živnostenské daně (viz následující tabulka):















  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| Období | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | celkem |
| Simulace daňového zatížení dle veřejného práva | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| Skutečné daňové zatížení FT | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Rozdíl zdanění | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| Zdroj: Odpověď francouzských orgánů ze dne 15. května 2003. |

(54)

Podle odhadů učiněných ve zprávě předané parlamentu generálním ředitelstvím Daňového úřadu v listopadu 2001 „okamžitá normalizace daňových podmínek FT v souvislosti s živnostenskou daní by přinesla pro podnik, při nezměněné sazbě [tj. nezávisle na rozhodnutích přijatých místními samosprávami] zvýšený náklad na daně ve výši 198 milionů EUR“. Mezitím francouzská strana poskytla dopisem ze dne 15. května 2003 přesnější informace o nedostatečném zdanění FT z titulu specifického režimu živnostenské daně (viz následující tabulka):

(v milionech EUR)

Období

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

celkem

Simulace daňového zatížení dle veřejného práva

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

Skutečné daňové zatížení FT

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Rozdíl zdanění

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

Zdroj: Odpověď francouzských orgánů ze dne 15. května 2003.

| — | Francouzské orgány provedly přesné výpočty živnostenské daně, kterou měl platit FT v letech 2000, 2001 a 2002, pokud by podléhal veřejnému právu, na základě vyčíslení místního vybavení a movitého jmění, hodnoty pozemků a nemovitostí a mzdových nákladů při použití místní daňové sazby. |
| --- | --- |

—

Francouzské orgány provedly přesné výpočty živnostenské daně, kterou měl platit FT v letech 2000, 2001 a 2002, pokud by podléhal veřejnému právu, na základě vyčíslení místního vybavení a movitého jmění, hodnoty pozemků a nemovitostí a mzdových nákladů při použití místní daňové sazby.

| — | Francouzská strana odhadla živnostenskou daň v letech 1994 až 1999 na základě výše živnostenské daně, kterou by platil FT v roce 2000, pokud by podléhal režimu veřejného práva, upravenou podle vývoje zdanitelného základu a daňové sazby od roku 1991, neboť údaje, které byly k dispozici, nedovolovaly provést přesný výpočet pro období před rokem 2000 vzhledem k nemožnosti rekonstituovat základní hodnoty a místní sazby. |
| --- | --- |

—

Francouzská strana odhadla živnostenskou daň v letech 1994 až 1999 na základě výše živnostenské daně, kterou by platil FT v roce 2000, pokud by podléhal režimu veřejného práva, upravenou podle vývoje zdanitelného základu a daňové sazby od roku 1991, neboť údaje, které byly k dispozici, nedovolovaly provést přesný výpočet pro období před rokem 2000 vzhledem k nemožnosti rekonstituovat základní hodnoty a místní sazby.

| — | Z těchto odhadů vyplývá, že výše podpory k navrácení je 1 140 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Z těchto odhadů vyplývá, že výše podpory k navrácení je 1 140 milionů EUR.

| (55) | Dopisem ze dne 29. ledna 2004 francouzská strana informovala Komisi, že živnostenská daň, které podléhal podnik v roce 2003 (první rok, kdy bylo aplikováno veřejné právo) dosáhla výše 773 milionů EUR, a byla tak výrazně nižší než částka 971 milionů EUR, předpokládaná na rok 2002, zatímco skutečně dlužná částka živnostenské daně nebyla ještě známa, a podtrhla, že zpětný výpočet tohoto čísla na základě předchozích let potvrzuje a posiluje jejich stanovisko, neboť ukazuje nadměrné zdanění FT oproti tomu, které vyplývá z veřejného práva. |
| --- | --- |

(55)

Dopisem ze dne 29. ledna 2004 francouzská strana informovala Komisi, že živnostenská daň, které podléhal podnik v roce 2003 (první rok, kdy bylo aplikováno veřejné právo) dosáhla výše 773 milionů EUR, a byla tak výrazně nižší než částka 971 milionů EUR, předpokládaná na rok 2002, zatímco skutečně dlužná částka živnostenské daně nebyla ještě známa, a podtrhla, že zpětný výpočet tohoto čísla na základě předchozích let potvrzuje a posiluje jejich stanovisko, neboť ukazuje nadměrné zdanění FT oproti tomu, které vyplývá z veřejného práva.

| (56) | Během schůze Komise ve dnech 16 a 23. června 2004, francouzská strana tvrdila, že výpočet předaný v předchozím období Komisi byl nepřesný a že je nemožné odhadnout s jistotou výši podpory, kterou získal FT pro období let 1994–2003. V důsledku toho francouzská strana vyzvala Komisi, aby nerozhodovala o podpoře, kterou údajně získal FT z titulu speciálního režimu živnostenské daně. |
| --- | --- |

(56)

Během schůze Komise ve dnech 16 a 23. června 2004, francouzská strana tvrdila, že výpočet předaný v předchozím období Komisi byl nepřesný a že je nemožné odhadnout s jistotou výši podpory, kterou získal FT pro období let 1994–2003. V důsledku toho francouzská strana vyzvala Komisi, aby nerozhodovala o podpoře, kterou údajně získal FT z titulu speciálního režimu živnostenské daně.

| (57) | Co se týká tohoto posledního argumentu, Komise zaznamenala, že se jedná o nový argument, který si protiřečí s předchozím stanoviskem francouzské strany, která předala 15. května 2003 odhad, který posléze ještě doplnila 29. ledna 2004. Mimo jiné francouzské orgány nezpochybnily přesnost odhadu během celého trvání řízení. Až na schůzi v červnu 2004, kdy již bylo zřejmé, že práce Komise spěje k závěru, francouzská strana zpochybnila odhady, které poskytla dříve. Za těchto okolností nemůže být přijat argument, že je nemožné provést přesný výpočet výše podpory, kterou FT získal. |
| --- | --- |

(57)

Co se týká tohoto posledního argumentu, Komise zaznamenala, že se jedná o nový argument, který si protiřečí s předchozím stanoviskem francouzské strany, která předala 15. května 2003 odhad, který posléze ještě doplnila 29. ledna 2004. Mimo jiné francouzské orgány nezpochybnily přesnost odhadu během celého trvání řízení. Až na schůzi v červnu 2004, kdy již bylo zřejmé, že práce Komise spěje k závěru, francouzská strana zpochybnila odhady, které poskytla dříve. Za těchto okolností nemůže být přijat argument, že je nemožné provést přesný výpočet výše podpory, kterou FT získal.

| (58) | Kromě toho francouzská strana předala Komisi dne 5. července 2004 nové odhady týkající se živnostenské daně, kterou by platil FT, kdyby podléhal veřejnému právu v letech 1991 až 2002. Faxem ze dne 13. července 2004 francouzská strana upřesnila, že „tyto odhady se opírají pouze o skutečnou částku živnostenské daně, která je v současnosti známá a kterou společnost FT platila za rok 2003 na základě pravidel veřejného práva“. Faxem ze 16. července 2004 francouzská strana upřesnila použitou metodiku pro nové odhady:






  — | francouzská strana stanovila, že výše čisté živnostenské daně společnosti FT za rok 2003 činí 773 milionů EUR, |
| --- | --- | --- |

(58)

Kromě toho francouzská strana předala Komisi dne 5. července 2004 nové odhady týkající se živnostenské daně, kterou by platil FT, kdyby podléhal veřejnému právu v letech 1991 až 2002. Faxem ze dne 13. července 2004 francouzská strana upřesnila, že „tyto odhady se opírají pouze o skutečnou částku živnostenské daně, která je v současnosti známá a kterou společnost FT platila za rok 2003 na základě pravidel veřejného práva“. Faxem ze 16. července 2004 francouzská strana upřesnila použitou metodiku pro nové odhady:

—

francouzská strana stanovila, že výše čisté živnostenské daně společnosti FT za rok 2003 činí 773 milionů EUR,

| — | francouzská strana poté provedla výpočet výše živnostenské daně, kterou by FT platil podle zákona č. 90-568 s přihlédnutím k daňovým přiznáním společnosti FT za rok 2003; tato částka činí 696 milionů EUR, |
| --- | --- |

—

francouzská strana poté provedla výpočet výše živnostenské daně, kterou by FT platil podle zákona č. 90-568 s přihlédnutím k daňovým přiznáním společnosti FT za rok 2003; tato částka činí 696 milionů EUR,

| — | francouzská strana posléze konstatovala, že nová platná opatření (použití režimu veřejného práva na základě skutečných sazeb a skutečných základů) by měla za následek zvýšení výše platby pro období roku 2003 o 77 milionů EUR, tj 11,06 % částky, která by byla placena podle předchozích pravidel, |
| --- | --- |

—

francouzská strana posléze konstatovala, že nová platná opatření (použití režimu veřejného práva na základě skutečných sazeb a skutečných základů) by měla za následek zvýšení výše platby pro období roku 2003 o 77 milionů EUR, tj 11,06 % částky, která by byla placena podle předchozích pravidel,

| — | toto procento zvýšení bylo proto použito na výši částky skutečně placené společností FT mezi lety 1991 a 2002, |
| --- | --- |

—

toto procento zvýšení bylo proto použito na výši částky skutečně placené společností FT mezi lety 1991 a 2002,

| — | z těchto odhadů vyplývá, že nedostatečné zdanění společnosti FT za období mezi 1994 a 2002 činí 798 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

z těchto odhadů vyplývá, že nedostatečné zdanění společnosti FT za období mezi 1994 a 2002 činí 798 milionů EUR.

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Období | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Celkem |
| Simulace daňového zatížení dle veřejného práva | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| Skutečné zdanění FT | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Rozdíl ve zdanění | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| Zdroj: Dopis francouzských orgánů ze dne 5. července 2004. |

(v milionech EUR)

Období

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Celkem

Simulace daňového zatížení dle veřejného práva

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

Skutečné zdanění FT

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Rozdíl ve zdanění

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

Zdroj: Dopis francouzských orgánů ze dne 5. července 2004.

| (59) | S přihlédnutím k protichůdným informacím francouzské strany, Komise nemůže v tomto okamžiku určit přesnou částku podpory k navrácení, ale předpokládá, že FT přijal státní podporu, jejíž kapitálová část představuje zhruba 798 milionů EUR až 1 140 milionů EUR. K tomu nutno připočíst úroky od data, kdy podporu získal příjemce, až do okamžiku, kdy bude vrácena (25). Přesná výše podpory k navrácení bude stanovena Komisí ve spolupráci s francouzskou stranou v rámci řízení o navrácení nejpozději před 1. listopadem 2004. |
| --- | --- |

(59)

S přihlédnutím k protichůdným informacím francouzské strany, Komise nemůže v tomto okamžiku určit přesnou částku podpory k navrácení, ale předpokládá, že FT přijal státní podporu, jejíž kapitálová část představuje zhruba 798 milionů EUR až 1 140 milionů EUR. K tomu nutno připočíst úroky od data, kdy podporu získal příjemce, až do okamžiku, kdy bude vrácena (25). Přesná výše podpory k navrácení bude stanovena Komisí ve spolupráci s francouzskou stranou v rámci řízení o navrácení nejpozději před 1. listopadem 2004.

| (60) | Na závěr se Komise domnívá, že specifický režim živnostenské daně aplikovaný mezi roky 1994 a 2003 ve prospěch FT mu přinesl výhodu formou státní podpory tím, že byl nedostatečně zdaněn ve srovnání se zdaněním dle veřejného práva. Tato státní podpora, která byla francouzskými orgány přiznána v rozporu s jejich povinností předběžného oznámení, je neslučitelná se společným trhem a musí být navrácena. Komise vyzývá francouzské orgány v souladu s jejich povinností loajální součinnosti spolupracovat s ní na stanovení výše podpory k navrácení, |
| --- | --- |

(60)

Na závěr se Komise domnívá, že specifický režim živnostenské daně aplikovaný mezi roky 1994 a 2003 ve prospěch FT mu přinesl výhodu formou státní podpory tím, že byl nedostatečně zdaněn ve srovnání se zdaněním dle veřejného práva. Tato státní podpora, která byla francouzskými orgány přiznána v rozporu s jejich povinností předběžného oznámení, je neslučitelná se společným trhem a musí být navrácena. Komise vyzývá francouzské orgány v souladu s jejich povinností loajální součinnosti spolupracovat s ní na stanovení výše podpory k navrácení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, která byla protiprávně přiznána Francií v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES ve prospěch společnosti France Télécom režimem živnostenské daně aplikovaným na tento podnik v období od 1. ledna 1994 do 31. prosince 2002 (podle zákona č. 90-568 (článek 18) a článku 1654 CGI) je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

1.   Francie přijme všechna nutná opatření vedoucí k inkasování podpory podle článku 1 od společnosti France Télécom nazpět.

2.   Inkasování nazpět proběhne neprodleně v souladu s postupy dle vnitrostátního práva tak, aby bylo umožněno okamžité a skutečné provedení tohoto rozhodnutí.

3.   Podpora, která má být inkasována nazpět, zahrnuje úroky nabíhající od okamžiku, kdy byla podpora k dispozici příjemci, až do data jejího navrácení.

4.   Úroky se vypočítají v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 o provádění nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (26).

Článek 3

Francie uvědomí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která hodlá přijmout a která již přijala na dosažení souladu s tímto rozhodnutím. K tomu použije Francie dotazník v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 2. srpna 2004.

Za Komisi

Frederik BOLKESTEIN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 57, 12.3.2003, s. 5.

1

(2)  Viz odstavce 1 až 8 rozhodnutí o zahájení řízení, které jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí.

2

(3)  Úř. věst. C 57, 12.3.2003, s. 5, dále „rozhodnutí o zahájení řízení“ nebo „rozhodnutí o zahájení“.

3

(4)  Strana, která si přeje zůstat v anonymitě.

4

(5)  Ke kterým byla přiložena stížnost, kterou podávají stejné společnosti, ze dne 22. ledna 2003.

5

(6)  Společnost LD Com předložila Komisi opravu, která byla poslána francouzské straně dne 16. června 2003.

6

(7)  Viz body 25–33 rozhodnutí o zahájení.

7

(8)  Naproti tomu podléhala platbě DPH od roku 1988, viz „Zpráva parlamentu o místní daňové normalizaci France Télécom“, generální ředitelství Daňového úřadu, listopad 2001, s. 6.

8

(9)  Článek 18 zákona č. 90-568 zakládá princip podléhání společností La Poste a FT daním a poplatkům vyplývajícím z veřejného práva, ale upřesňuje, že tato aplikace veřejného práva by se měla provádět „s ohledem k opatřením článků 19, 20 a 21 tohoto zákona“.

9

(10)  Článek 19 zákona č. 90-568: „Až do 1. ledna 1994 La Poste a France Télécom podléhají pouze daním, kterým podléhá i stát v době zveřejnění tohoto zákona, z důvodu, že činnosti byly přeneseny na státní provozovatele. Až do téhož data jsou příspěvky France Télécom do občanského rozpočtu na výzkum a rozvoj a z titulu dávky ve prospěch státního rozpočtu stanoveny každý rok finančním zákonem, v rámci limitu roční částky vypočtené tak, že je na základ, stanovený pro rok 1989 ve výši 13 700 milionů franků, aplikován index vývoje spotřebních cen, stanovený Národním úřadem statistiky a ekonomických studií“.

10

(11)  Zpráva předaná parlamentu generálním ředitelstvím Daňového úřadu v listopadu 2001, pojednávající o normalizaci daní u společnosti France Télécom, upřesňuje, že „okamžitá normalizace daňových podmínek ve France Télécom v souvislosti s živnostenskou daní by zapříčinila, při nezměněné sazbě [tj. nezávisle na rozhodnutí místních samospráv], zvýšení daňového zatížení pro společnost ve výši téměř 198 milionů EUR“, viz „Zpráva parlamentu o normalizaci místních daní u France Télécom“, generální ředitelství Daňového úřadu, listopad 2001, s. 16.

11

(12)  Článek 29 finančního zákona pro rok 2003 zcela normalizoval režim, kterým FT začal podléhat živnostenské dani od 1. ledna 2003. Viz v tomto smyslu zpráva, kterou předložil p. Gilles Carrez jménem Komise financí, ekonomiky a plánování k návrhu finančního zákona pro rok 2003 a která byla distribuována v parlamentu dne 14. října 2002.

12

(13)  Pro více podrobností viz rozhodnutí o zahájení, kapitola III.

13

(14)  Soud uznal, že daňová úleva v oblasti sociálních výdajů na rodinné přídavky nemůže být „kompenzována“ dodatečným výdajem z titulu pojištění v nezaměstnanosti. Viz rozsudek ze dne 2. července 1974, 173-73, Italská republika v. Komise, Sb. rozh. 709, 34. bod odůvodnění: „Argument, že zmíněná daňová úleva není „státní podporou“, protože ztráta příjmů, která z toho plyne, je kompenzována příspěvky pocházejícími z plateb pojištění nezaměstnanosti, nemůže být přijata“. Viz také rozhodnutí Komise 2002/581/ES ze dne 11. prosince 2001 o režimu státní podpory realizované v Itálii ve prospěch bank, podle kterého „selektivní opatření by mohlo být ospravedlněno specifičností činnosti, pro kterou je určeno, ale ne existencí jiných selektivních opatření“ (Úř. věst. L 184, 13.7.2002, s. 27, 35. bod odůvodnění).

14

(15)  FT měl platit ve prospěch státního rozpočtu částku stanovenou každý rok finančním zákonem „v ročním limitu vypočteném aplikováním indexu vývoje spotřebních cen, stanoveným Národním institutem statistiky a ekonomických studií, na základ stanovený pro rok 1989 na 13 700 milionů franků“ (článek 19 zákona č. 90-568).

15

(16)  S přihlédnutím ke skutečnosti, že řízení bylo zahájeno pouze v otázce živnostenské daně a ne v otázce daně z nemovitostí nebo daně ze společností, vztahuje se toto rozhodnutí pouze k živnostenské dani. V každém případě pro zmíněné období jsou veškeré daňové úlevy, které poskytl francouzský stát společnosti FT, promlčeny k datu vydání tohoto rozhodnutí ve smyslu článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

16

(17)  Věc 173/73, citováno výše.

17

(18)  Zákon č. 90-568 v rámci kapitoly nazvané „daňový systém“ a v témže článku předpokládal, že FT nemusí platit jiné daně než ty, které jsou placeny státem a že musí platit tuto dávku ve prospěch státního rozpočtu. Tato dvě opatření se aplikují v témže období.

18

(19)  Rozsudek Soudu ze dne 8. června 1995, T-459/93, Siemens SA v. Komise, Sb. rozh. s. II-1675.

19

(20)  Rozsudek Soudu ze dne 15. června 2000, T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, Alzetta Mauro a spol. v. Komise, Sb. rozh. s. II-2319, 141. bod důvodnění; rozsudek ze dne 9. srpna 1994, C-44/93, Pojišťovna Namur v. Belgie, Sb. rozh. s. I-3829

20

(21)  Rozsudek Soudu ze dne 30. dubna 2002, T-195/01 a T-207/01, Gibraltarská vláda v. Komise, Sb. rozh. s. II-2309, 130. bod odůvodnění.

21

(22)  Podle čl. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 659/99 je „režimem podpor“ jakékoliv opatření, na jehož základě je možno poskytovat individuálně podporu podnikům definovaným v tomto opatření všeobecně a abstraktně, aniž by byla zapotřebí dodatečná opatření pro její aplikaci, a jakékoliv opatření, na jehož základě může být udělena podpora jednomu nebo více podnikům na neurčitou dobu a/nebo v neurčené výši, aniž by se jednalo o podporu spjatou s určitým projektem.

22

(23)  Rozsudek Soudu ze dne 10. dubna 2003, T-369/00, Département Loiret v. Komise, 81. a následující body odůvodnění.

23

(24)  Jak již Soud poznamenal, „Komise zasláním žádosti o vysvětlení členský stát informuje, že má informace týkající se údajné protiprávní podpory, a potvrdí-li se jako opodstatněné, podpora bude muset být navrácena“, „z toho důvodu jednoduchost žádosti o vysvětlení nemá za následek ztrátu jejího právního dopadu jakožto opatření, které může přerušit běh promlčecí lhůty podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999“, viz T-369/00, citováno výše, 79. a 82. bod odůvodnění.

24

(25)  Toto je bez újmy na možnosti, aby francouzské úřady během doby vymáhání, ve shodě s právním řádem, mohly „snížit případně některé částky k navrácení použitím svých vnitřních pravidel, pokud se tím prakticky neznemožní zmíněné vymáhání nebo pokud aplikace těchto pravidel nebude mít diskriminační charakter vzhledem k podobným případům, jež jsou řešeny dle interního práva“ (T-459/93, citováno výše).

25

(26)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

26

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/42

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. října 2005

o některých ochranných opatřeních souvisejících s podezřením na vysoce patogenní influenzu ptáků v Rumunsku

(oznámeno pod číslem K(2005) 4068)

(Text s významem pro EHP)

(2005/710/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na článek 18 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (2), a zejména na článek 22 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Influenza ptáků je infekční virová choroba drůbeže a ptáků, která je příčinou úmrtnosti a poruch, jež mohou rychle nabýt epizootických rozměrů, a tím představovat vážné nebezpečí pro zdraví zvířat a lidí a prudce snížit výnosnost chovu drůbeže. Hrozí, že původce choroby by mohl být prostřednictvím mezinárodního trhu zanesen do živé drůbeže a drůbežích produktů. |
| --- | --- |

(1)

Influenza ptáků je infekční virová choroba drůbeže a ptáků, která je příčinou úmrtnosti a poruch, jež mohou rychle nabýt epizootických rozměrů, a tím představovat vážné nebezpečí pro zdraví zvířat a lidí a prudce snížit výnosnost chovu drůbeže. Hrozí, že původce choroby by mohl být prostřednictvím mezinárodního trhu zanesen do živé drůbeže a drůbežích produktů.

| (2) | Dne 12. října 2005 Rumunsko oznámilo Komisi izolaci viru H5 influenzy ptáků odebraného z klinického případu. Klinický obraz vede k podezření na vysoce patogenní influenzu ptáků, a to až do určení neuraminidázy typu (N) a indexu patogenity. |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. října 2005 Rumunsko oznámilo Komisi izolaci viru H5 influenzy ptáků odebraného z klinického případu. Klinický obraz vede k podezření na vysoce patogenní influenzu ptáků, a to až do určení neuraminidázy typu (N) a indexu patogenity.

| (3) | S ohledem na to, jaké riziko pro zdraví zvířat by zavlečení choroby do Společenství představovalo, je vhodné formou okamžitého opatření dovozy živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež a násadových vajec těchto druhů z Rumunska dočasně pozastavit. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na to, jaké riziko pro zdraví zvířat by zavlečení choroby do Společenství představovalo, je vhodné formou okamžitého opatření dovozy živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež a násadových vajec těchto druhů z Rumunska dočasně pozastavit.

| (4) | Vzhledem k tomu, že je Rumunsku povoleno dovážet lovecké trofeje, vejce pro lidskou spotřebu a nezpracované peří, dovozy těchto produktů do Společenství by s ohledem na riziko pro zdraví zvířat měly být rovněž pozastaveny. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že je Rumunsku povoleno dovážet lovecké trofeje, vejce pro lidskou spotřebu a nezpracované peří, dovozy těchto produktů do Společenství by s ohledem na riziko pro zdraví zvířat měly být rovněž pozastaveny.

| (5) | Dále by měl být zakázán dovoz z Rumunska do Společenství, pokud jde o čerstvé maso drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře, a dovoz masných polotovarů a masných výrobků z masa těchto druhů. |
| --- | --- |

(5)

Dále by měl být zakázán dovoz z Rumunska do Společenství, pokud jde o čerstvé maso drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře, a dovoz masných polotovarů a masných výrobků z masa těchto druhů.

| (6) | S ohledem na inkubační dobu choroby by některé výrobky z drůbeže, která byla usmrcena před 1. srpnem 2005, měly být nadále schváleny. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na inkubační dobu choroby by některé výrobky z drůbeže, která byla usmrcena před 1. srpnem 2005, měly být nadále schváleny.

| (7) | Rozhodnutí Komise 2005/432/ES, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz masných výrobků určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušují rozhodnutí 97/41/ES, 97/221/ES a 97/222/ES (3), stanoví seznam třetích zemí, ze kterých mohou členské státy povolit dovoz masných výrobků, a zavádí režimy ošetření, které jsou považovány za účinné při zneškodňování daných patogenů. Aby se zabránilo riziku přenosu choroby prostřednictvím takových výrobků, je třeba uplatnit náležité ošetření podle nákazového statusu země původu a druhu, z něhož je výrobek získán. Proto se zdá vhodné, aby dovozy výrobků z drůbežího masa, které pocházejí z Rumunska a které byly v celém rozsahu ošetřeny při teplotě alespoň 70 °C, byly nadále povoleny. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí Komise 2005/432/ES, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz masných výrobků určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušují rozhodnutí 97/41/ES, 97/221/ES a 97/222/ES (3), stanoví seznam třetích zemí, ze kterých mohou členské státy povolit dovoz masných výrobků, a zavádí režimy ošetření, které jsou považovány za účinné při zneškodňování daných patogenů. Aby se zabránilo riziku přenosu choroby prostřednictvím takových výrobků, je třeba uplatnit náležité ošetření podle nákazového statusu země původu a druhu, z něhož je výrobek získán. Proto se zdá vhodné, aby dovozy výrobků z drůbežího masa, které pocházejí z Rumunska a které byly v celém rozsahu ošetřeny při teplotě alespoň 70 °C, byly nadále povoleny.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Členské státy pozastaví z rumunského území dovoz:

| — | živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež, jak jsou definováni ve třetí odrážce článku 1 rozhodnutí 2000/666/ES, včetně ptáků doprovázených jejich majiteli (ptáků v zájmovém chovu), a násadových vajec těchto druhů, |
| --- | --- |

—

živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež, jak jsou definováni ve třetí odrážce článku 1 rozhodnutí 2000/666/ES, včetně ptáků doprovázených jejich majiteli (ptáků v zájmovém chovu), a násadových vajec těchto druhů,

| — | čerstvého masa drůbeže, ptáků nadřádu běžců a volně žijící i farmové pernaté zvěře, |
| --- | --- |

—

čerstvého masa drůbeže, ptáků nadřádu běžců a volně žijící i farmové pernaté zvěře,

| — | masných polotovarů a masných výrobků z masa těchto druhů, |
| --- | --- |

—

masných polotovarů a masných výrobků z masa těchto druhů,

| — | syrového krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracovaných krmných surovin obsahujících jakékoli části uvedených druhů, |
| --- | --- |

—

syrového krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracovaných krmných surovin obsahujících jakékoli části uvedených druhů,

| — | vajec pro lidskou spotřebu, |
| --- | --- |

—

vajec pro lidskou spotřebu,

| — | neošetřených loveckých trofejí jakýchkoli ptáků, a |
| --- | --- |

—

neošetřených loveckých trofejí jakýchkoli ptáků, a

| — | nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří. |
| --- | --- |

—

nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří.

2.   Odchylně od odstavce 1 povolí členské státy dovoz produktů, na něž se vztahují odrážky 1 až 4 odstavce 1, které byly získány z ptáků usmrcených před 1. srpnem 2005.

3.   Ve veterinárních osvědčeních/obchodních dokumentech provázejících zásilky produktů uvedených v odstavci 2 se uvedou podle jednotlivých druhů tato slova:

„Čerstvé maso drůbeže/čerstvé maso ptáků nadřádu běžci/čerstvé maso volně žijící pernaté zvěře/čerstvé maso farmové pernaté zvěře/masné polotovary z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře/masné výrobky z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře/syrové krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracované krmné suroviny obsahující části drůbeže, ptáků nadřádu běžci, volně žijící i farmové pernaté zvěře (4) získané z ptáků usmrcených před 1. srpnem 2005 a v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí Komise 2005/710/ES.

4.   Odchylně od odstavce 1 povolí členské státy dovoz masných výrobků z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a farmové a volně žijící pernaté zvěře nebo s obsahem masa těchto druhů, pokud maso těchto druhů prošlo alespoň jedním ze zvláštních ošetření uvedených v bodech B, C či D části IV přílohy II rozhodnutí Komise 2005/432/ES.

Článek 2

Členské státy zajistí, že jsou při dovozu zásilky zpracovaného peří či zpracovaných částí peří doprovázeny obchodním dokumentem potvrzujícím, že zpracované peří a jeho části byly ošetřeny proudem páry nebo jinou metodou zajišťující, že je patogenní původce zneškodněn.

Uvedený obchodní doklad nebude nicméně vyžadován u zpracovaného dekorativního peří, zpracovaného peří přepravovaného cestujícími k jejich soukromému užití nebo zásilek zpracovaného peří zaslaných soukromým osobám k neprůmyslovému využití.

Článek 3

Členské státy změní opatření, která uplatňují na dovozy, aby byla v souladu s tímto rozhodnutím, a tato přijatá opatření poté neprodleně vhodným způsobem zveřejní. Neprodleně o tom uvědomí Komisi.

Článek 4

Toto rozhodnutí se použije do dne 30. dubna 2006.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. října 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 56. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1). opravené znění: Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 151, 14.6.2005, s. 3.

3

(4)  Nevhodné škrtněte.“

4

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/44

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ES-ESVO ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT VE ZBOŽOVÉM STYKU č. 1/2005

ze dne 4. října 2005,

kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o zjednodušení formalit ve zbožovém styku

(2005/711/ES)

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Úmluvu ze dne 20. května 1987 o zjednodušení formalit ve zbožovém styku (1) (dále jen „úmluva“), a zejména na čl. 11 odst. 3 této úmluvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Obchod zbožím s Rumunskem by se v rámci přípravy na jeho přístup k Evropské unii usnadnil zjednodušením formalit, které se týkají obchodu mezi Rumunskem a Evropským společenstvím, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. |
| --- | --- |

(1)

Obchod zbožím s Rumunskem by se v rámci přípravy na jeho přístup k Evropské unii usnadnil zjednodušením formalit, které se týkají obchodu mezi Rumunskem a Evropským společenstvím, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací.

| (2) | Pro dosažení tohoto zjednodušení je třeba Rumunsko vyzvat k přistoupení k úmluvě, |
| --- | --- |

(2)

Pro dosažení tohoto zjednodušení je třeba Rumunsko vyzvat k přistoupení k úmluvě,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Rumunsko se v souladu s článkem 11a úmluvy vyzývá ve formě výměny dopisů mezi Radou Evropské unie a Rumunskem, které jsou připojeny k tomuto rozhodnutí, aby k úmluvě přistoupilo ode dne 1. ledna 2006.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Basileji dne 4. října 2005.

Za Smíšený výbor

Rudolf DIETRICH

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 134, 22.5.1987, s. 2. Úmluva naposledy pozměněná rozhodnutím č. 2/95 (Úř. věst. L 117, 14.5.1996, s. 18).

1

---

Vážený pane,

mám tu čest Vás vyrozumět o rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO „Zjednodušení formalit“ č. 1/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o zjednodušení formalit ve zbožovém styku.

Přistoupení Rumunska k úmluvě může být učiněno uložením jeho listiny o přistoupení v Generálním sekretariátu Rady Evropské unie s připojeným překladem úmluvy do úředního jazyka Rumunska v souladu s článkem 11a úmluvy.

Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

Generální tajemník

Generální sekretariát Rady Evropské unie

Rumunsko,

berouc na vědomí rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO „Zjednodušení formalit ve zbožovém styku“ č. 1/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o zjednodušení formalit ve zbožovém styku,

přejíc si stát se smluvní stranou úmluvy,

TÍMTO

přistupuje k úmluvě,

připojuje k této listině překlad úmluvy do úředního jazyka Rumunska,

prohlašuje, že přijímá veškerá doporučení a rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO „Zjednodušení formalit ve zbožovém styku“ přijatá mezi 4. říjnem 2005 a dnem, kdy přistoupení Rumunska nabývá účinnosti v souladu s článkem 11a úmluvy.

V ... dne ...

Za Rumunsko

---

| 14.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/46

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ES-ESVO SPOLEČNÝ TRANZIT č. 5/2005

ze dne 4. října 2005,

kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu

(2005/712/ES)

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Úmluvu ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu (1) (dále jen „úmluva“), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) této úmluvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podpora obchodu s Rumunskem by byla usnadněna zjednodušením formalit, které mají být splněny v obchodu zbožím mezi touto zemí a Evropským společenstvím, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. |
| --- | --- |

(1)

Podpora obchodu s Rumunskem by byla usnadněna zjednodušením formalit, které mají být splněny v obchodu zbožím mezi touto zemí a Evropským společenstvím, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací.

| (2) | Pro dosažení tohoto zjednodušení je třeba Rumunsko vyzvat k přistoupení k úmluvě, |
| --- | --- |

(2)

Pro dosažení tohoto zjednodušení je třeba Rumunsko vyzvat k přistoupení k úmluvě,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Rumunsko se v souladu s článkem 15a úmluvy vyzývá ve formě výměny dopisů mezi Radou Evropské unie a Rumunskem, které jsou připojeny k tomuto rozhodnutí, aby k úmluvě přistoupilo ode dne 1. ledna 2006.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Basileji dne 4. října 2005.

Za Smíšený výbor

Rudolf DIETRICH

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2. Úmluva naposledy pozměněná rozhodnutím č. 4/2005 (Úř. věst. L 225, 31.8.2005, s. 29).

1

---

Vážený pane,

mám tu čest Vás vyrozumět o rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO „Společný tranzit“ č. 5/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu.

Přistoupení Rumunska k úmluvě může být učiněno uložením jeho listiny o přistoupení v Generálním sekretariátu Rady Evropské unie s připojeným překladem úmluvy do úředního jazyka Rumunska v souladu s článkem 15a úmluvy.

Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

Generální tajemník

Generální sekretariát Rady Evropské unie

Rumunsko,

berouc na vědomí rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO „Společný tranzit“ č. 5/2005 ze dne 4. října 2005, kterým se Rumunsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu,

přejíc si stát se smluvní stranou úmluvy,

TÍMTO

přistupuje k úmluvě,

připojuje k této listině překlad úmluvy do úředního jazyka Rumunska,

prohlašuje, že přijímá veškerá doporučení a rozhodnutí Smíšeného výboru ES-ESVO „Společný tranzit“ přijatá mezi 4. říjnem 2005 a dnem, kdy přistoupení Rumunska nabývá účinnosti v souladu s článkem 15a úmluvy.

V ... dne ...

Za Rumunsko

---