# Euroopa Liidu L 261/7. o

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 261 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide7. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 261

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide7. oktoober 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1631/2005, 3. oktoober 2005, Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1632/2005, 6. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1633/2005, 6. oktoober 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1591/2005 kehtestatud eksporditoetusi | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1634/2005, 6. oktoober 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 8. osaliseks pakkumismenetluseks | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1635/2005, 6. oktoober 2005, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük alarajoonide 22–24 vetes | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2005, 6. oktoober 2005, millega seitsmendat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2005, 6. oktoober 2005, veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2005, 6. oktoober 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1639/2005, 6. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1640/2005, 6. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1641/2005, 6. oktoober 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 27 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1631/2005, 3. oktoober 2005, Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1632/2005, 6. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1633/2005, 6. oktoober 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1591/2005 kehtestatud eksporditoetusi

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1634/2005, 6. oktoober 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 8. osaliseks pakkumismenetluseks

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1635/2005, 6. oktoober 2005, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük alarajoonide 22–24 vetes

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2005, 6. oktoober 2005, millega seitsmendat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2005, 6. oktoober 2005, veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2005, 6. oktoober 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1639/2005, 6. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1640/2005, 6. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1641/2005, 6. oktoober 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

27

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 3. oktoober 2005, regioonide komitee asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 28 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 3. oktoober 2005, regioonide komitee asendusliikme ametisse nimetamise kohta

28

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/689/ÜVJP, 6. oktoober 2005, millega pikendatakse ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, kehtivust | 29 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/689/ÜVJP, 6. oktoober 2005, millega pikendatakse ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, kehtivust

29

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1631/2005,

3. oktoober 2005,

Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 7. aprillil 2005. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 538/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu trikloroisotsüanuurhappe Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV) ja Ameerika Ühendriikidest (USA) (edaspidi “vaatlusalused riigid”) pärit ühendusse suunatud impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

7. aprillil 2005. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 538/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu trikloroisotsüanuurhappe Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV) ja Ameerika Ühendriikidest (USA) (edaspidi “vaatlusalused riigid”) pärit ühendusse suunatud impordi suhtes.

| (2) | Hiina RVga seotud dumpingu uurimisperiood kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ja USAga seotud dumpingu uurimisperiood kestis 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004. |
| --- | --- |

(2)

Hiina RVga seotud dumpingu uurimisperiood kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ja USAga seotud dumpingu uurimisperiood kestis 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004.

| (3) | Mõlema uurimise puhul hõlmas kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni vastava uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Mõlema uurimise puhul hõlmas kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni vastava uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

2.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (4) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist vaatlusalustest riikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes teavitati kõiki osapooli faktidest ja kaalutlustest, millel põhines ajutine määrus. Kõikidele osapooltele anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused seoses kõnealuse teavitamisega. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist vaatlusalustest riikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes teavitati kõiki osapooli faktidest ja kaalutlustest, millel põhines ajutine määrus. Kõikidele osapooltele anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused seoses kõnealuse teavitamisega.

| (5) | Mõned huvitatud isikud esitasid kirjalikud märkused. Osapooltele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(5)

Mõned huvitatud isikud esitasid kirjalikud märkused. Osapooltele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

| (6) | Komisjoni talitused tegid teatavaks ka kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavandati soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Osapoolte esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajadust mööda tehti järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni talitused tegid teatavaks ka kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavandati soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Osapoolte esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajadust mööda tehti järeldustes vastavad muudatused.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (7) | Ajutise määruse põhjenduses 19 määratleti uuritava tootena vaatlusalustest riikidest pärit trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted. Trikloroisotsüanuurhapet tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all. Trikloroisotsüanuurhape liigitatakse tavaliselt KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 alla. |
| --- | --- |

(7)

Ajutise määruse põhjenduses 19 määratleti uuritava tootena vaatlusalustest riikidest pärit trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted. Trikloroisotsüanuurhapet tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all. Trikloroisotsüanuurhape liigitatakse tavaliselt KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 alla.

| (8) | Nagu sätestatud ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23, leiti et vaatlusalune toode ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud trikloroisotsüanuurhape ning vaatlusalustes riikides ja võrdlusriikides toodetud ja nende siseturgudel müüdud trikloroisotsüanuurhape olid samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses, sest ei leitud erinevusi füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste puhul ega trikloroisotsüanuurhappe olemasolevate eri liikide kasutuste puhul. |
| --- | --- |

(8)

Nagu sätestatud ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23, leiti et vaatlusalune toode ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud trikloroisotsüanuurhape ning vaatlusalustes riikides ja võrdlusriikides toodetud ja nende siseturgudel müüdud trikloroisotsüanuurhape olid samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses, sest ei leitud erinevusi füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste puhul ega trikloroisotsüanuurhappe olemasolevate eri liikide kasutuste puhul.

| (9) | Üks töötleja kordas oma juba algstaadiumis esitatud nõudmist, et uurimisest oleks tulnud välja jätta trikloroisotsüanuurhappe segud. Kõnealune töötleja väitis, et kaebuses oli vaatlusalune toode määratletud vaid puhta trikloroisotsüanuurhappena ja et tootevalikut on vääralt laiendatud trikloroisotsüanuurhappe segude kaasamisega. Märkida tuleb siiski, et kaebuses ei viidata ei segatud ega puhtakujulistele toodetele. Lisaks määratletakse vaatlusalune toode vastavalt selle füüsikalistele, keemilistele ja tehnilistele põhiomadustele ning lõppkasutustele ning toode võib hõlmata mitut või paljusid liike, millel kõikidel on samad põhiomadused. Käesoleval juhul leiti, et nii segatud trikloroisotsüanuurhappe kui ka puhta trikloroisotsüanuurhappe tabletid vastavad nendele kriteeriumitele. Nagu mõlemal juhul algatamisteates märgitud, on kõnealuste menetluste vaatlusalune toode trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted, st kõnealused menetlused hõlmavad vaatlusaluse toote kõiki liike, millel on samad põhiomadused. Seetõttu ei saa öelda, et segatud trikloroisotsüanuurhappe tabletid tuleks tootevalikust välja jätta ega seda, et tootevalikut oleks suurendatud. Selle põhjal lükati nõudmine tagasi ja kinnitati ajutise määruse põhjenduses 24 esitatud järeldus. |
| --- | --- |

(9)

Üks töötleja kordas oma juba algstaadiumis esitatud nõudmist, et uurimisest oleks tulnud välja jätta trikloroisotsüanuurhappe segud. Kõnealune töötleja väitis, et kaebuses oli vaatlusalune toode määratletud vaid puhta trikloroisotsüanuurhappena ja et tootevalikut on vääralt laiendatud trikloroisotsüanuurhappe segude kaasamisega. Märkida tuleb siiski, et kaebuses ei viidata ei segatud ega puhtakujulistele toodetele. Lisaks määratletakse vaatlusalune toode vastavalt selle füüsikalistele, keemilistele ja tehnilistele põhiomadustele ning lõppkasutustele ning toode võib hõlmata mitut või paljusid liike, millel kõikidel on samad põhiomadused. Käesoleval juhul leiti, et nii segatud trikloroisotsüanuurhappe kui ka puhta trikloroisotsüanuurhappe tabletid vastavad nendele kriteeriumitele. Nagu mõlemal juhul algatamisteates märgitud, on kõnealuste menetluste vaatlusalune toode trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted, st kõnealused menetlused hõlmavad vaatlusaluse toote kõiki liike, millel on samad põhiomadused. Seetõttu ei saa öelda, et segatud trikloroisotsüanuurhappe tabletid tuleks tootevalikust välja jätta ega seda, et tootevalikut oleks suurendatud. Selle põhjal lükati nõudmine tagasi ja kinnitati ajutise määruse põhjenduses 24 esitatud järeldus.

C.   DUMPING

1.   ÜLDISED MEETODID

1.1.   NORMAALVÄÄRTUS

| (10) | Kuna puuduvad märkused kasutatud normaalvääruse arvutamiseks kasutatud metoodika kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 26 ja 33 kohaselt kasutatud metoodika. |
| --- | --- |

(10)

Kuna puuduvad märkused kasutatud normaalvääruse arvutamiseks kasutatud metoodika kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 26 ja 33 kohaselt kasutatud metoodika.

1.2.   EKSPORDIHIND

| (11) | Kuna puuduvad märkused ekspordihinna arvutamiseks kasutatud üldmetoodika kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 34 kohaselt kasutatud metoodika. |
| --- | --- |

(11)

Kuna puuduvad märkused ekspordihinna arvutamiseks kasutatud üldmetoodika kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 34 kohaselt kasutatud metoodika.

1.3.   VÕRDLUS

| (12) | Kuna puuduvad märkused normaalväärtuse võrdlemiseks eksporthinnaga kasutatud üldmetoodika kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 35 kohaselt kasutatud metoodika. |
| --- | --- |

(12)

Kuna puuduvad märkused normaalväärtuse võrdlemiseks eksporthinnaga kasutatud üldmetoodika kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 35 kohaselt kasutatud metoodika.

1.4.   HIINA RV DUMPINGUMARGINAAL

| (13) | Ajutise määrusega ei võimaldatud kahele koostööd tegevale Hiina RV tootjale turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist (vt põhjendusi 44 ja 66). Kahe kõnealuse eksportiva tootja dumpingumarginaalid olid esialgselt arvutatud nende vastavate individuaalsete dumpingumarginaalide kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(13)

Ajutise määrusega ei võimaldatud kahele koostööd tegevale Hiina RV tootjale turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist (vt põhjendusi 44 ja 66). Kahe kõnealuse eksportiva tootja dumpingumarginaalid olid esialgselt arvutatud nende vastavate individuaalsete dumpingumarginaalide kaalutud keskmisena.

| (14) | Vastuolus algmääruse artikli 9 lõikega 5 ja institutsioonide järjekindla tavaga määrati kahele kõnealusele äriühingule ekslikult eraldi dumpingumarginaal ja eraldi tollimaks. Seepärast tuleks lõppetapis teha selle kohta parandus ning mõlema äriühingu suhtes peaks kehtima üleriigiline tollimaks. |
| --- | --- |

(14)

Vastuolus algmääruse artikli 9 lõikega 5 ja institutsioonide järjekindla tavaga määrati kahele kõnealusele äriühingule ekslikult eraldi dumpingumarginaal ja eraldi tollimaks. Seepärast tuleks lõppetapis teha selle kohta parandus ning mõlema äriühingu suhtes peaks kehtima üleriigiline tollimaks.

| (15) | Seetõttu ja kuna kaks kõnealust äriühingut on veel selgelt riigi mõju all, tuleks nende andmed võtta arvesse üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel. Kuna koostöö tase oli madal, määrati üleriigiline dumpingumarginaal järgmiselt:






  i) | kahe kõnealuse eksportiva tootja puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalide kaalutud keskmisena vastavalt ajutise määruse põhjenduses 38 selgitatud metoodikale; ning |
| --- | --- | --- |

(15)

Seetõttu ja kuna kaks kõnealust äriühingut on veel selgelt riigi mõju all, tuleks nende andmed võtta arvesse üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel. Kuna koostöö tase oli madal, määrati üleriigiline dumpingumarginaal järgmiselt:

i)

kahe kõnealuse eksportiva tootja puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalide kaalutud keskmisena vastavalt ajutise määruse põhjenduses 38 selgitatud metoodikale; ning

| ii) | vaatlusaluse toote tüüpilise liigi kindlakstehtud dumpingumarginaalide ja kahe vaatlusaluse eksportija kohta tuletatud kõrgeima dumpingumarginaali kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

ii)

vaatlusaluse toote tüüpilise liigi kindlakstehtud dumpingumarginaalide ja kahe vaatlusaluse eksportija kohta tuletatud kõrgeima dumpingumarginaali kaalutud keskmisena.

2.   HIINA RAHVAVABARIIK (HIINA RV)

2.1.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE

| (16) | Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 40 ja 63 sätestatud esialgsed järeldused turumajandusliku kohtlemise kindlaksmääramise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 40 ja 63 sätestatud esialgsed järeldused turumajandusliku kohtlemise kindlaksmääramise kohta.

2.2.   INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

| (17) | Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64 ja 67 sätestatud esialgsed järeldused individuaalse kohtlemise kindlaksmääramise kohta. |
| --- | --- |

(17)

Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64 ja 67 sätestatud esialgsed järeldused individuaalse kohtlemise kindlaksmääramise kohta.

2.3.   NORMAALVÄÄRTUS

2.3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (18) | Kuna puuduvad märkused võrdlusriigi valiku kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 68 kuni 74 sätestatud valik. |
| --- | --- |

(18)

Kuna puuduvad märkused võrdlusriigi valiku kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 68 kuni 74 sätestatud valik.

b)   Normaalväärtuse määramine

| (19) | Kuna puuduvad märkused nende eksportivate tootjate normaalväärtuse kohta, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 75 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(19)

Kuna puuduvad märkused nende eksportivate tootjate normaalväärtuse kohta, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 75 sätestatud järeldused.

2.3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivatele tootjate puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine

| (20) | Mõned eksportijad väitsid, et teatavaid taotletud kohandusi ei olnud normaalväärtuse arvutamisel piisavalt arvestatud. Eksportijad väitsid, et teatavad kulud (st transpordi- ja pakendamiskulud) olid arvatud arvestusliku normaalväärtuse hulka, kuigi need kulud oleks tulnud kohandusena maha arvata, nagu seda on tehtud juhtudel, kui normaalväärtus põhineb omamaisel hinnal. |
| --- | --- |

(20)

Mõned eksportijad väitsid, et teatavaid taotletud kohandusi ei olnud normaalväärtuse arvutamisel piisavalt arvestatud. Eksportijad väitsid, et teatavad kulud (st transpordi- ja pakendamiskulud) olid arvatud arvestusliku normaalväärtuse hulka, kuigi need kulud oleks tulnud kohandusena maha arvata, nagu seda on tehtud juhtudel, kui normaalväärtus põhineb omamaisel hinnal.

| (21) | Kõnealused eksportijad väitsid ka, et vaatlusaluse toote nende liikide puhul, kus tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust, peaks omamaisel turul tekkinud kulud olema müügi-, üld- ja halduskulud. |
| --- | --- |

(21)

Kõnealused eksportijad väitsid ka, et vaatlusaluse toote nende liikide puhul, kus tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust, peaks omamaisel turul tekkinud kulud olema müügi-, üld- ja halduskulud.

| (22) | Lisaks väitsid nad, et kohaldatav kasumimarginaal peaks olema marginaal, mis on saadud toote omamaisest müügist tavakaubanduse raames. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks väitsid nad, et kohaldatav kasumimarginaal peaks olema marginaal, mis on saadud toote omamaisest müügist tavakaubanduse raames.

| (23) | Pärast nimetatud väidete analüüsi leiti, et on asjakohane täpsustada normaalväärtust vastavalt taotletud kohandustele ulatuses, milles võetakse arvesse tegelikke transpordi- ja pakendamiskulusid, mis olid arvestatud esialgse arvestusliku normaalväärtuse hulka. Lisaks on normaalväärtus nüüd arvestatud võttes arvesse omamaisel turul tekkinud müügi- üld- ja halduskulusid ning kohaldatud kasumimarginaali on kohandatud nii, et see kajastaks kasumimarginaali, mis on saadud toote omamaisest müügist tavakaubanduse raames. Normaalväärtust on seetõttu kohandatud madalamaks, et kajastada kõnealuseid muutusi. |
| --- | --- |

(23)

Pärast nimetatud väidete analüüsi leiti, et on asjakohane täpsustada normaalväärtust vastavalt taotletud kohandustele ulatuses, milles võetakse arvesse tegelikke transpordi- ja pakendamiskulusid, mis olid arvestatud esialgse arvestusliku normaalväärtuse hulka. Lisaks on normaalväärtus nüüd arvestatud võttes arvesse omamaisel turul tekkinud müügi- üld- ja halduskulusid ning kohaldatud kasumimarginaali on kohandatud nii, et see kajastaks kasumimarginaali, mis on saadud toote omamaisest müügist tavakaubanduse raames. Normaalväärtust on seetõttu kohandatud madalamaks, et kajastada kõnealuseid muutusi.

2.4.   EKSPORDIHINNAD

| (24) | Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 79 ja 80 sätestatud esialgsed järeldused ekspordihindade kohta. |
| --- | --- |

(24)

Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 79 ja 80 sätestatud esialgsed järeldused ekspordihindade kohta.

2.5.   VÕRDLUS

| (25) | Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse esialgsed järeldused normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta vastavalt ajutise määruse põhjendusele 81. |
| --- | --- |

(25)

Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse esialgsed järeldused normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta vastavalt ajutise määruse põhjendusele 81.

2.6.   DUMPINGUMARGINAAL

2.6.1.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist/individuaalset kohtlemist

| (26) | Muude märkuste puudumisel, välja arvatud põhjendustes 20–23 üksikasjalikult kirjeldatud normaalväärtuse kohandused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82 ja 83 sätestatud metoodika. Uued dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril, on nüüd järgmised:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % |

(26)

Muude märkuste puudumisel, välja arvatud põhjendustes 20–23 üksikasjalikult kirjeldatud normaalväärtuse kohandused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82 ja 83 sätestatud metoodika. Uued dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril, on nüüd järgmised:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

2.6.2.   Kõigi muude eksportivate tootjate puhul

| (27) | Uus üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ning muudetud põhjenduste 13–15 selgituste kohaselt, on järgmine:






  Kõik teised äriühingud | 42,6 % |
| --- | --- | --- |

(27)

Uus üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ning muudetud põhjenduste 13–15 selgituste kohaselt, on järgmine:

Kõik teised äriühingud

42,6 %

3.   AMEERIKA ÜHENDRIIGID

3.1.   NORMAALVÄÄRTUS

| (28) | Kuna puuduvad märkused normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta, välja arvatud võrdlemise mõju normaalväärtusele ühe eksportiva tootja puhul, mida kirjeldatakse allpool, kinnitatakse põhjenduses 92 esitatud esialgsed järeldused normaalväärtuse määramise kohta. |
| --- | --- |

(28)

Kuna puuduvad märkused normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta, välja arvatud võrdlemise mõju normaalväärtusele ühe eksportiva tootja puhul, mida kirjeldatakse allpool, kinnitatakse põhjenduses 92 esitatud esialgsed järeldused normaalväärtuse määramise kohta.

3.2.   EKSPORDIHIND

| (29) | Üks eksportiv tootja vaidlustas asjaolu, et müügi-, üld- ja halduskulud ning temaga seotud importijate ühenduses realiseeritud kasum olid usaldusväärse ekspordihinna tuvastamiseks edasimüügihinnast täielikult maha arvatud. Ta leidis, et sellised mahaarvamised tuleks jaotada äriühingu tegevuste peale nii USAs kui ka ühenduses. |
| --- | --- |

(29)

Üks eksportiv tootja vaidlustas asjaolu, et müügi-, üld- ja halduskulud ning temaga seotud importijate ühenduses realiseeritud kasum olid usaldusväärse ekspordihinna tuvastamiseks edasimüügihinnast täielikult maha arvatud. Ta leidis, et sellised mahaarvamised tuleks jaotada äriühingu tegevuste peale nii USAs kui ka ühenduses.

| (30) | Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 tuleb maha arvata kõik kulud, sealhulgas müügi-, üld-, ja halduskulud, mis on tekkinud temaga seotud importija importimise ja edasimüügi vahel, ning mõistlik kasum. Mahaarvamised on arvutatud importija tegelike kontrollitud andmete põhjal. Kuna kulud, mida eksportija soovis jaotada tegevuste peale USAs, olid tegelikult tekkinud ühenduses, tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(30)

Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 tuleb maha arvata kõik kulud, sealhulgas müügi-, üld-, ja halduskulud, mis on tekkinud temaga seotud importija importimise ja edasimüügi vahel, ning mõistlik kasum. Mahaarvamised on arvutatud importija tegelike kontrollitud andmete põhjal. Kuna kulud, mida eksportija soovis jaotada tegevuste peale USAs, olid tegelikult tekkinud ühenduses, tuli väide tagasi lükata.

3.3.   VÕRDLUS

| (31) | Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon võrdles ekslikult pakkimata tooteid tehasest hankimise tasandil omamaise jaemüügi valmistoodetega. |
| --- | --- |

(31)

Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon võrdles ekslikult pakkimata tooteid tehasest hankimise tasandil omamaise jaemüügi valmistoodetega.

| (32) | Sellega seoses tuleb märkida, et alates menetluse algatamisest võrreldi USA omamaisel turul müüdud pakkimata tooteid ühendusse imporditud pakkimata toodetega, isegi kui viimaste puhul oli tegemist valmistoodetega, nagu näiteks tablettidega, kui need müüdi esimesele sõltumatule kliendile ühenduses. Kõnealune lähenemisviis põhines tähelepanekul, et trikloroisotsüanuurhape imporditakse ühendusse peamiselt pakkimata kujul ning töödeldi ühenduses ümber. |
| --- | --- |

(32)

Sellega seoses tuleb märkida, et alates menetluse algatamisest võrreldi USA omamaisel turul müüdud pakkimata tooteid ühendusse imporditud pakkimata toodetega, isegi kui viimaste puhul oli tegemist valmistoodetega, nagu näiteks tablettidega, kui need müüdi esimesele sõltumatule kliendile ühenduses. Kõnealune lähenemisviis põhines tähelepanekul, et trikloroisotsüanuurhape imporditakse ühendusse peamiselt pakkimata kujul ning töödeldi ühenduses ümber.

| (33) | Siiski tuleb nentida, et kõnealuse võrdlemise käigus ei tehtud algstaadiumis seoses toote lõpptöötlemisega mõningaid vajalikke kohandusi. Seepärast kohandati normaalväärtust kõrvaldades USA tootmiskuludest osa, mis vastab USA omamaisel turul müüdud toote lõpptöötlemisele. USA eksportiva tootja selle osakonna tootmiskulud, kus kõnealune tegevus toimus, kõrvaldati normaalväärtusest vastavalt nende kulude mahaarvamisele ühenduses toimuvast edasimüügist, mis on seotud üldjuhul kolmandate isikute (alltöövõtjad või muud sarnased isikud) sama tegevusega. |
| --- | --- |

(33)

Siiski tuleb nentida, et kõnealuse võrdlemise käigus ei tehtud algstaadiumis seoses toote lõpptöötlemisega mõningaid vajalikke kohandusi. Seepärast kohandati normaalväärtust kõrvaldades USA tootmiskuludest osa, mis vastab USA omamaisel turul müüdud toote lõpptöötlemisele. USA eksportiva tootja selle osakonna tootmiskulud, kus kõnealune tegevus toimus, kõrvaldati normaalväärtusest vastavalt nende kulude mahaarvamisele ühenduses toimuvast edasimüügist, mis on seotud üldjuhul kolmandate isikute (alltöövõtjad või muud sarnased isikud) sama tegevusega.

| (34) | Lisaks väideti, et eespool kirjeldatud pakkimata toodetega seotud lähenemisviis eeldaks normaalväärtuse kindlaksmääramisel omamaise turu puhul üldkulude (müügi-, üld-, ja halduskulude) väljajätmist, sest väidetavalt tekivad kõnealused üldkulud valmistoote turustamisel. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks väideti, et eespool kirjeldatud pakkimata toodetega seotud lähenemisviis eeldaks normaalväärtuse kindlaksmääramisel omamaise turu puhul üldkulude (müügi-, üld-, ja halduskulude) väljajätmist, sest väidetavalt tekivad kõnealused üldkulud valmistoote turustamisel.

| (35) | Sellega seoses tuleb märkida, et selle kontserni tegevus, mille USAs moodustavad eksportiv tootja ja tema emaettevõte, ning sellel tasandil trikloroisotsüanuurhappega seoses tekkinud kulud aitavad kaasa nii pakkimata toodete kui ka nende erinevate esitusviiside turustamisele esimesele sõltumatule kliendile. Valmistoode on pakkimata toote konkreetne esitusviis. Väide, et üldkuludel ei ole seost pakkimata toodangu turustamisega, tähendaks seda, et pakkimata toote tulutoovat tootmist oleks võimalik jätkata äriühingust või kontserni üksusest, täpsemalt selle müügiorganisatsioonist sõltumatult. Tegelikkuses siiski ei eristata turustamise puhul pakkimata ja valmistooteid, vaid tegeletakse kõigi trikloroisotsüanuurhappe esitusviisidega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Sellega seoses tuleb märkida, et selle kontserni tegevus, mille USAs moodustavad eksportiv tootja ja tema emaettevõte, ning sellel tasandil trikloroisotsüanuurhappega seoses tekkinud kulud aitavad kaasa nii pakkimata toodete kui ka nende erinevate esitusviiside turustamisele esimesele sõltumatule kliendile. Valmistoode on pakkimata toote konkreetne esitusviis. Väide, et üldkuludel ei ole seost pakkimata toodangu turustamisega, tähendaks seda, et pakkimata toote tulutoovat tootmist oleks võimalik jätkata äriühingust või kontserni üksusest, täpsemalt selle müügiorganisatsioonist sõltumatult. Tegelikkuses siiski ei eristata turustamise puhul pakkimata ja valmistooteid, vaid tegeletakse kõigi trikloroisotsüanuurhappe esitusviisidega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (36) | Kõigil muudel juhtudel ning kuna puuduvad muud märkused, kinnitatakse esialgsed järeldused normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta vastavalt ajutise määruse põhjendusele 94. |
| --- | --- |

(36)

Kõigil muudel juhtudel ning kuna puuduvad muud märkused, kinnitatakse esialgsed järeldused normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta vastavalt ajutise määruse põhjendusele 94.

3.4.   DUMPINGUMARGINAAL

| (37) | Ühendusse eksporditud iga vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemine iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võttes arvesse kaubandustasandit, näitas kahe koostööd tegeva eksportija puhul dumpingu olemasolu. |
| --- | --- |

(37)

Ühendusse eksporditud iga vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemine iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võttes arvesse kaubandustasandit, näitas kahe koostööd tegeva eksportija puhul dumpingu olemasolu.

| (38) | Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised: | BioLab Inc.: 50,4 % |
| --- | --- | --- |

(38)

Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:

BioLab Inc.: 50,4 %

| | Clearon Inc.: 105,3 % |
| --- | --- |

Clearon Inc.: 105,3 %

| (39) | Lõplik jääkmarginaal kinnitati tasemel, mis vastab ühe koostööd teinud eksportiva tootja suurima dumpinguga tüüpilise tooteliigi põhjal tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali tasemele.
  Dumpingu jääkmarginaal: 120 % |
| --- | --- |

(39)

Lõplik jääkmarginaal kinnitati tasemel, mis vastab ühe koostööd teinud eksportiva tootja suurima dumpinguga tüüpilise tooteliigi põhjal tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali tasemele.

Dumpingu jääkmarginaal: 120 %

D.   KAHJU

1.   ÜHENDUSE TOOTMINE

| (40) | Et uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97 ja 98 kirjeldatud järeldused. |
| --- | --- |

(40)

Et uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97 ja 98 kirjeldatud järeldused.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

| (41) | Üks ühenduses asuv töötleja väitis, et teda tuleks lugeda ühenduse tootjaks, sest ta toodab segatud trikloroisotsüanuurhappe tablette, mis on hõlmatud vaatlusaluse toote mõistega. Uurimine näitas siiski, et kõnealune töötleja ei tootnud ise trikloroisotsüanuurhapet graanulite või pulbri kujul ega isegi trikloroisotsüanuurhappe tablette või sellest valmistatud tooteid, vaid kõnealuste tablettide tootmine toimus allhanke korras. Lisaks ei hõlma kõnealuste tablettide tootmine trikloroisotsüanuurhappe tootmist, vaid tegu on pigem trikloroisotsüanuurhappe muundamine ühest vormist (trikloroisotsüanuurhappe graanulid või pulber) teise (trikloroisotsüanuurhappe tabletid). Selle põhjal ei olnud võimalik seda väidet arvesse võtta. |
| --- | --- |

(41)

Üks ühenduses asuv töötleja väitis, et teda tuleks lugeda ühenduse tootjaks, sest ta toodab segatud trikloroisotsüanuurhappe tablette, mis on hõlmatud vaatlusaluse toote mõistega. Uurimine näitas siiski, et kõnealune töötleja ei tootnud ise trikloroisotsüanuurhapet graanulite või pulbri kujul ega isegi trikloroisotsüanuurhappe tablette või sellest valmistatud tooteid, vaid kõnealuste tablettide tootmine toimus allhanke korras. Lisaks ei hõlma kõnealuste tablettide tootmine trikloroisotsüanuurhappe tootmist, vaid tegu on pigem trikloroisotsüanuurhappe muundamine ühest vormist (trikloroisotsüanuurhappe graanulid või pulber) teise (trikloroisotsüanuurhappe tabletid). Selle põhjal ei olnud võimalik seda väidet arvesse võtta.

| (42) | Ühe ühenduse tootmisharu alla mittekuuluva Euroopa tootja esitatud andmete käsitlemise kohta saadi vastuolulised väited. Eespool nimetatud töötleja väitis, et kõnealuse tootja andmed oleksid pidanud kuuluma ühenduse tootmisharu alla, samal ajal kui üks eksportiv tootja oli vastupidisel arvamusel. |
| --- | --- |

(42)

Ühe ühenduse tootmisharu alla mittekuuluva Euroopa tootja esitatud andmete käsitlemise kohta saadi vastuolulised väited. Eespool nimetatud töötleja väitis, et kõnealuse tootja andmed oleksid pidanud kuuluma ühenduse tootmisharu alla, samal ajal kui üks eksportiv tootja oli vastupidisel arvamusel.

| (43) | Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealuse tootja kohta kättesaadavaid andmeid ei kasutatud ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel, sest nagu ajutise määruse põhjenduses 97 märgitud, ei teinud nimetatud tootja uurimises täielikku koostööd ning seepärast ei olnud teda võimalik hõlmata ühenduse tootmisharu mõistega. Seetõttu ei olnud põhjust arvestada tema andmeid ühenduse tootmisharu olukorra analüüsis. |
| --- | --- |

(43)

Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealuse tootja kohta kättesaadavaid andmeid ei kasutatud ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel, sest nagu ajutise määruse põhjenduses 97 märgitud, ei teinud nimetatud tootja uurimises täielikku koostööd ning seepärast ei olnud teda võimalik hõlmata ühenduse tootmisharu mõistega. Seetõttu ei olnud põhjust arvestada tema andmeid ühenduse tootmisharu olukorra analüüsis.

| (44) | Neli koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat väitsid, et kui on olemas rohkem kui kaks ühenduse tootjat, nagu käesoleval juhul, ei ole võimalik, et kaebust toetab vaid üks nendest. Tuleb siiski märkida, et kaebuse toetusaste ei sõltu kaebust toetavate äriühingute arvust, vaid seda väljendatakse tootmismahuna vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4. Lisaks tuleks meenutada, et vastavalt ajutise määruse põhjenduses 97 märgitule toetasid kaebust kaks ühenduse kolmest tootjast. Nende kahe tootja toodang moodustas rohkem kui 50 % ühenduse kogutoodangust, nii et algatamise tingimused olid täidetud. Lisaks tuleb märkida, et käesoleval juhul moodustas uurimistes täiel määral koostööd teinud kaebuse esitanud ühenduse tootja toodang uurimisperioodi jooksul rohkem kui 50 % ühenduse trikloroisotsüanuurhappe kogutoodangust. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Neli koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat väitsid, et kui on olemas rohkem kui kaks ühenduse tootjat, nagu käesoleval juhul, ei ole võimalik, et kaebust toetab vaid üks nendest. Tuleb siiski märkida, et kaebuse toetusaste ei sõltu kaebust toetavate äriühingute arvust, vaid seda väljendatakse tootmismahuna vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4. Lisaks tuleks meenutada, et vastavalt ajutise määruse põhjenduses 97 märgitule toetasid kaebust kaks ühenduse kolmest tootjast. Nende kahe tootja toodang moodustas rohkem kui 50 % ühenduse kogutoodangust, nii et algatamise tingimused olid täidetud. Lisaks tuleb märkida, et käesoleval juhul moodustas uurimistes täiel määral koostööd teinud kaebuse esitanud ühenduse tootja toodang uurimisperioodi jooksul rohkem kui 50 % ühenduse trikloroisotsüanuurhappe kogutoodangust. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (45) | Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete kehtestamist on kontsern Ercros ostnud Aragonesas Delsa ehk ühenduse tootja, kes moodustas ühenduse tootmisharu. Üks koostööd tegev Ameerika eksportija väitis, et ühenduse tootmisharusse kuulumise tingimused ei ole võib-olla enam täidetud, sest kõnealuse eksportija sõnul on Ercrose omanduses ka Inquide, kes on väidetavalt oluline Hiina trikloroisotsüanuurhappe importija. |
| --- | --- |

(45)

Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete kehtestamist on kontsern Ercros ostnud Aragonesas Delsa ehk ühenduse tootja, kes moodustas ühenduse tootmisharu. Üks koostööd tegev Ameerika eksportija väitis, et ühenduse tootmisharusse kuulumise tingimused ei ole võib-olla enam täidetud, sest kõnealuse eksportija sõnul on Ercrose omanduses ka Inquide, kes on väidetavalt oluline Hiina trikloroisotsüanuurhappe importija.

| (46) | Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et Inquide on osa kontsernist Neokem, kes on üks muudest Euroopa tootjatest, kes ei teinud uurimuses täiel määral koostööd. Vastupidiselt Ameerika eksportija väitele, ei ole Inquide täielikult Ercrose omanduses, vaid Ecrosele kuulub Inquide puhul üksnes väike omandiosa. Seetõttu vastupidiselt kõnealuse eksportija väitele ei ole Inquide ja Aragonesas-Delsa liitunud ning nad ei ole omavahel rahaliselt otseselt seotud. Uurimine kinnitas ka seda, et ühenduse tootja osalenud dumpingus ega olnud kaitstud dumpingu kahjustava mõju eest. Seetõttu puudusid põhjused kahelda tema kuulumises ühenduse tootmisharusse. Seega leidsid ajutise määruse põhjenduses 99 tehtud järeldused kinnitust. |
| --- | --- |

(46)

Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et Inquide on osa kontsernist Neokem, kes on üks muudest Euroopa tootjatest, kes ei teinud uurimuses täiel määral koostööd. Vastupidiselt Ameerika eksportija väitele, ei ole Inquide täielikult Ercrose omanduses, vaid Ecrosele kuulub Inquide puhul üksnes väike omandiosa. Seetõttu vastupidiselt kõnealuse eksportija väitele ei ole Inquide ja Aragonesas-Delsa liitunud ning nad ei ole omavahel rahaliselt otseselt seotud. Uurimine kinnitas ka seda, et ühenduse tootja osalenud dumpingus ega olnud kaitstud dumpingu kahjustava mõju eest. Seetõttu puudusid põhjused kahelda tema kuulumises ühenduse tootmisharusse. Seega leidsid ajutise määruse põhjenduses 99 tehtud järeldused kinnitust.

| (47) | Muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 99 esitatud ühenduse tootmisharu mõiste. |
| --- | --- |

(47)

Muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 99 esitatud ühenduse tootmisharu mõiste.

3.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (48) | Et uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 100–105 esitatud ühenduse tarbimise arvutamine. |
| --- | --- |

(48)

Et uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 100–105 esitatud ühenduse tarbimise arvutamine.

4.   VAATLUSALUSTEST RIIKIDEST ÜHENDUSSE SAABUV IMPORT

4.1.   VAATLUSALUSE DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU KUMULATIIVNE HINDAMINE – DUMPINGUHINNAGA IMPORDI TURUOSA

| (49) | Üks eksportiv tootja väitis, et Hiina RVst ja USAst pärit impordi kumulatiivne hindamine ei ole õigustatud, kuna Hiina ja Ameerika impordi vahelised konkurentsitingimused seoses impordimahu, turuosa ja hinnaliikumisega on täielikult erinevad. |
| --- | --- |

(49)

Üks eksportiv tootja väitis, et Hiina RVst ja USAst pärit impordi kumulatiivne hindamine ei ole õigustatud, kuna Hiina ja Ameerika impordi vahelised konkurentsitingimused seoses impordimahu, turuosa ja hinnaliikumisega on täielikult erinevad.

| (50) | Kõigepealt tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kolme tingimust on hinnatud ajutise määruse põhjenduses 107. |
| --- | --- |

(50)

Kõigepealt tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kolme tingimust on hinnatud ajutise määruse põhjenduses 107.

| (51) | Lisaks analüüsiti ajutise määruse põhjendustes 109–112 mõlema riigi puhul eraldi impordimahu tegelikku olukorda, turuosa ja vaatlusaluse impordi hindu, enne kui tehti otsus USAst ja Hiina RVst pärit kumulatiivse impordi kohta. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks analüüsiti ajutise määruse põhjendustes 109–112 mõlema riigi puhul eraldi impordimahu tegelikku olukorda, turuosa ja vaatlusaluse impordi hindu, enne kui tehti otsus USAst ja Hiina RVst pärit kumulatiivse impordi kohta.

| (52) | Konkurentsitingimuste puhul tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 24 sätestatu kohaselt on USAs ja Hiina RVs toodetud trikloroisotsüanuurhappel ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse müüdud trikloroisotsüanuurhappel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning nad on ühenduse tarbijate jaoks vastastikku asendatavad. Lisaks leiti, et vaatlusaluste riikide eksportivad tootjad ja ühenduse tootjad kasutavad kõik sarnaseid müügikanaleid. Lisaks olid Hiina RV ja USA impordi hinnasuundumused ühesugused. Asjaolul, et kahest eri riigist pärit impordi suundumused ei ole mahult ja turuosalt täielikult ühesugused, võivad olla erinevad põhjused ning see ei tähenda tingimata, et neid ei müüda sarnaste konkurentsitingimuste alusel. |
| --- | --- |

(52)

Konkurentsitingimuste puhul tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 24 sätestatu kohaselt on USAs ja Hiina RVs toodetud trikloroisotsüanuurhappel ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse müüdud trikloroisotsüanuurhappel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning nad on ühenduse tarbijate jaoks vastastikku asendatavad. Lisaks leiti, et vaatlusaluste riikide eksportivad tootjad ja ühenduse tootjad kasutavad kõik sarnaseid müügikanaleid. Lisaks olid Hiina RV ja USA impordi hinnasuundumused ühesugused. Asjaolul, et kahest eri riigist pärit impordi suundumused ei ole mahult ja turuosalt täielikult ühesugused, võivad olla erinevad põhjused ning see ei tähenda tingimata, et neid ei müüda sarnaste konkurentsitingimuste alusel.

| (53) | Eespool toodu põhjal ja muude märkuste puudumisel vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivse hindamise kohta, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 106–108 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(53)

Eespool toodu põhjal ja muude märkuste puudumisel vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivse hindamise kohta, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 106–108 esitatud järeldused.

4.2.   IMPORDIHINNAD JA HINNA ALLALÖÖMINE

| (54) | Pärast dumpinguarvutustes tehtud parandusi on vaadatud läbi ka hinna allalöömine. |
| --- | --- |

(54)

Pärast dumpinguarvutustes tehtud parandusi on vaadatud läbi ka hinna allalöömine.

| (55) | Uurimisperioodi jooksul oli Hiina RV eksportijate puhul kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu müügihinnast 33,8 %–44,2 %. Kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal oli 39,7 %. |
| --- | --- |

(55)

Uurimisperioodi jooksul oli Hiina RV eksportijate puhul kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu müügihinnast 33,8 %–44,2 %. Kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal oli 39,7 %.

| (56) | Uurimisperioodi jooksul tuvastati ka USA puhul hinna allalöömine. Samal ajal kui üks eksportiv tootja müüs madalama hinnaga üksnes teatavaid trikloroisotsüanuurhappe liike, siis tuvastati teise koostööd tegeva eksportiva tootja puhul ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad hinnad. Kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal oli 0,69 %. Samuti väärib märkimist see, et ühenduse tootmisharu hinnad olid surve all. |
| --- | --- |

(56)

Uurimisperioodi jooksul tuvastati ka USA puhul hinna allalöömine. Samal ajal kui üks eksportiv tootja müüs madalama hinnaga üksnes teatavaid trikloroisotsüanuurhappe liike, siis tuvastati teise koostööd tegeva eksportiva tootja puhul ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad hinnad. Kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal oli 0,69 %. Samuti väärib märkimist see, et ühenduse tootmisharu hinnad olid surve all.

5.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

| (57) | Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 135 tegi komisjon esialgse järelduse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 135 tegi komisjon esialgse järelduse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

| (58) | Neli Hiina eksportijat väitsid, et enamiku dumpinguvastaste uurimiste puhul tuvastati oluline kahju siis, kui ühenduse tootmisharu oli kahjumis, kuna kõnealusel konkreetsel juhul on ühenduse tootmisharu endiselt tulutoov. |
| --- | --- |

(58)

Neli Hiina eksportijat väitsid, et enamiku dumpinguvastaste uurimiste puhul tuvastati oluline kahju siis, kui ühenduse tootmisharu oli kahjumis, kuna kõnealusel konkreetsel juhul on ühenduse tootmisharu endiselt tulutoov.

| (59) | Kahjumlik olukord ei ole siiski olulise kahju kindlaksmääramise eeldus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5, milles sätestatakse, et uurimises dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnatakse muu hulgas “kasumi [...] tegelikku ja võimalikku vähenemist,” tuleb kasumlikkuse analüüsi puhul kasutada võrdlust kasumiga, mis saadakse dumpingu puudumisel. Kõnealusel konkreetsel juhul tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu on kaotanud 50 % protsenti oma kasumist võrreldes aastaga 2000, nimelt enne dumpinguhinnaga impordi tulekut ühenduse turule. Lisaks kannatas ühenduse tootmisharu ka hindade ja turuosadega seotud ebasoodsate suundumuste tõttu. |
| --- | --- |

(59)

Kahjumlik olukord ei ole siiski olulise kahju kindlaksmääramise eeldus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5, milles sätestatakse, et uurimises dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnatakse muu hulgas “kasumi [...] tegelikku ja võimalikku vähenemist,” tuleb kasumlikkuse analüüsi puhul kasutada võrdlust kasumiga, mis saadakse dumpingu puudumisel. Kõnealusel konkreetsel juhul tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu on kaotanud 50 % protsenti oma kasumist võrreldes aastaga 2000, nimelt enne dumpinguhinnaga impordi tulekut ühenduse turule. Lisaks kannatas ühenduse tootmisharu ka hindade ja turuosadega seotud ebasoodsate suundumuste tõttu.

| (60) | Eespool öeldu põhjal ja kuna lisaks eespool öeldule ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 117–135 esitatud järeldused ühenduse tootmisharu olukorra kohta. |
| --- | --- |

(60)

Eespool öeldu põhjal ja kuna lisaks eespool öeldule ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 117–135 esitatud järeldused ühenduse tootmisharu olukorra kohta.

6.   JÄRELDUS

| (61) | Eespool öeldut arvestades järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(61)

Eespool öeldut arvestades järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (62) | Et uut teavet pole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 136–141 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(62)

Et uut teavet pole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 136–141 esitatud järeldused.

2.   MUUDE TEGURITE MÕJU

| (63) | Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootmisharu ei olnud tehniliselt suutlik turu kasvus osalema tehniliste probleemide tõttu, mis olid seotud uue tehase käivitamisega, ning turu kasvus osalemist ei takistanud dumpinguhinnaga import, nagu väidetakse ajutise määruse põhjenduses 118. |
| --- | --- |

(63)

Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootmisharu ei olnud tehniliselt suutlik turu kasvus osalema tehniliste probleemide tõttu, mis olid seotud uue tehase käivitamisega, ning turu kasvus osalemist ei takistanud dumpinguhinnaga import, nagu väidetakse ajutise määruse põhjenduses 118.

| (64) | Nagu ajutise määruse põhjenduses 118 märgitud, otsustas ühenduse tootmisharu aastatel 2001/2002 ehitada uue tehase, mis alustas tootmist 2003. aasta keskel, kui suleti vana tehas. Kuigi vastab tõele, et ühenduse tootmisharul esinesid mõned tehnilised raskused oma uue tehase tootmisvõimsuse täielikul kasutamisel, tuleb märkida, et kavandatud tootmisvõimsus, millele eksportiv tootja viitab oma esildises, ei vasta ajutises määruses arvesse võetud andmetele. Ajutises määruses tootmisvõimsuse kohta nimetatud arvud viitasid tegelikule tootmisvõimsusele st tootmisvõimsusele, mida oli kohandatud, et võtta võimaliku tootmisvõimsuse asemel arvesse kõnealuseid raskusi. Seetõttu oli tehniliste raskuste osa tootmisvõimsuse vähenenud rakendamisel juba osaliselt arvesse võetud. Siiski ilmneb uurimise järelduste põhjal, et ajutises määruses kasutatud tootmisvõimsuse arvusid on asjakohane veel parandada, sest eespool nimetatud tehniliste raskuste tagajärgi ei olnud tootmisvõimsuse arvudes täiel määral kajastatud. Niisiis oleks tegelik tootmisvõimsuse rakendamine uurimisperioodi jooksul peaaegu 100 %. Leiti, et ühenduse tootmisharu tegutses täie võimsusega ning pidi nõudluse rahuldamiseks vaatlusalust toodet ajutiselt ostu teel omandama. Seepärast ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu ajutistel tehnilistel raskustel on mõningane mõju ühenduse tootmisharule tekkinud kahjule. |
| --- | --- |

(64)

Nagu ajutise määruse põhjenduses 118 märgitud, otsustas ühenduse tootmisharu aastatel 2001/2002 ehitada uue tehase, mis alustas tootmist 2003. aasta keskel, kui suleti vana tehas. Kuigi vastab tõele, et ühenduse tootmisharul esinesid mõned tehnilised raskused oma uue tehase tootmisvõimsuse täielikul kasutamisel, tuleb märkida, et kavandatud tootmisvõimsus, millele eksportiv tootja viitab oma esildises, ei vasta ajutises määruses arvesse võetud andmetele. Ajutises määruses tootmisvõimsuse kohta nimetatud arvud viitasid tegelikule tootmisvõimsusele st tootmisvõimsusele, mida oli kohandatud, et võtta võimaliku tootmisvõimsuse asemel arvesse kõnealuseid raskusi. Seetõttu oli tehniliste raskuste osa tootmisvõimsuse vähenenud rakendamisel juba osaliselt arvesse võetud. Siiski ilmneb uurimise järelduste põhjal, et ajutises määruses kasutatud tootmisvõimsuse arvusid on asjakohane veel parandada, sest eespool nimetatud tehniliste raskuste tagajärgi ei olnud tootmisvõimsuse arvudes täiel määral kajastatud. Niisiis oleks tegelik tootmisvõimsuse rakendamine uurimisperioodi jooksul peaaegu 100 %. Leiti, et ühenduse tootmisharu tegutses täie võimsusega ning pidi nõudluse rahuldamiseks vaatlusalust toodet ajutiselt ostu teel omandama. Seepärast ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu ajutistel tehnilistel raskustel on mõningane mõju ühenduse tootmisharule tekkinud kahjule.

| (65) | Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon ei arvestanud ühenduse tootmisharu tehtud suurte investeeringute negatiivset mõju tasuvusele ning lisakulusid, mille põhjuseks olid käivitusperioodi tehnilised raskused. |
| --- | --- |

(65)

Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon ei arvestanud ühenduse tootmisharu tehtud suurte investeeringute negatiivset mõju tasuvusele ning lisakulusid, mille põhjuseks olid käivitusperioodi tehnilised raskused.

| (66) | Ühenduse tootmisharu uute investeeringute küsimust on juba käsitletud ajutise määruse põhjendustes 150–152. |
| --- | --- |

(66)

Ühenduse tootmisharu uute investeeringute küsimust on juba käsitletud ajutise määruse põhjendustes 150–152.

| (67) | Nagu ajutise määruse põhjenduses 129 tõdetakse, võimaldas uus tehas ühenduse tootmisharul vähendada nii püsi- kui muutuvkulusid, tõhustada tootmist ja parandada tootlikkust. Seega, nagu ajutise määruse põhjenduses 125 märgitud, on paralleelse kulude vähenemise ja tõhusama tootmise teel kaetud kõik uutest investeeringutest tulenevad lisakulud. Tootmiskulud, mis kõigepealt suurenesid ajavahemikus 2000–2001, vähenesid seejärel kuni uurimisperioodideni, mil tootmist oli võimalik suurendada. Samuti väärib märkimist, et uue tehase amortisatsioonikulude mõju algas alles 2003. aasta juulis, st siis, kui uus tehas alustas tootmist ja vana tehas suleti lõplikult. Seetõttu ei saa sellega seletada tasuvuse vähenemissuundumust, mis sai alguse juba 2001. aastal – tasuvus vähenes üle 20 % ajavahemikus 2000–2002 ja isegi üle 40 % ajavahemikus 2001–2002. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(67)

Nagu ajutise määruse põhjenduses 129 tõdetakse, võimaldas uus tehas ühenduse tootmisharul vähendada nii püsi- kui muutuvkulusid, tõhustada tootmist ja parandada tootlikkust. Seega, nagu ajutise määruse põhjenduses 125 märgitud, on paralleelse kulude vähenemise ja tõhusama tootmise teel kaetud kõik uutest investeeringutest tulenevad lisakulud. Tootmiskulud, mis kõigepealt suurenesid ajavahemikus 2000–2001, vähenesid seejärel kuni uurimisperioodideni, mil tootmist oli võimalik suurendada. Samuti väärib märkimist, et uue tehase amortisatsioonikulude mõju algas alles 2003. aasta juulis, st siis, kui uus tehas alustas tootmist ja vana tehas suleti lõplikult. Seetõttu ei saa sellega seletada tasuvuse vähenemissuundumust, mis sai alguse juba 2001. aastal – tasuvus vähenes üle 20 % ajavahemikus 2000–2002 ja isegi üle 40 % ajavahemikus 2001–2002. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (68) | Üks töötleja vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 149 esitatud järelduse ja kordas oma väidet, et hinnalangused olid tavapärased ning need olid eeldatavad seoses trikloroisotsüanuurhappe turu küpsemisega. |
| --- | --- |

(68)

Üks töötleja vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 149 esitatud järelduse ja kordas oma väidet, et hinnalangused olid tavapärased ning need olid eeldatavad seoses trikloroisotsüanuurhappe turu küpsemisega.

| (69) | Kuigi hinnatõusu võib eeldada, kui toode on saavutanud teatava küpsuse, tuleb siiski rõhutada, et küpsemist mõistetakse üldiselt kui sujuvat, pidevat ja korrapärast protsessi, mis kestab aastaid, vaatlusaluse impordi hinnalangus oli seevastu järsk ja märkimisväärne, kuna hinnad langesid ajavahemikus 2000–2003 keskmiselt 15 % aastas, kuigi nõudlus oli selle ajavahemiku suveperioodidel eriti suur. |
| --- | --- |

(69)

Kuigi hinnatõusu võib eeldada, kui toode on saavutanud teatava küpsuse, tuleb siiski rõhutada, et küpsemist mõistetakse üldiselt kui sujuvat, pidevat ja korrapärast protsessi, mis kestab aastaid, vaatlusaluse impordi hinnalangus oli seevastu järsk ja märkimisväärne, kuna hinnad langesid ajavahemikus 2000–2003 keskmiselt 15 % aastas, kuigi nõudlus oli selle ajavahemiku suveperioodidel eriti suur.

| (70) | Eespool nimetatud väite kohaselt oleks ühenduse tootmisharu hindadega seotud kahju põhjus olnud tavapärane areng ühenduse turul, mille küpsus saabus vaatlusaluse perioodi jooksul. See tähendaks, et ühenduse tootmisharu hindade langus 8 % võrra 2000. aasta ja Hiina RV uurimisperioodi vahelisel ajal või 12 % võrra 2000. aasta ja USA uurimisperioodi vahelisel ajal vastaks seoses toote elutsükliga “tavapärasele” hindade arengule ühenduse turul. Siiski tuleb meenutada, et vaatlusaluse impordi hinnad langesid 40 % aasta 2000 ja uurimisperioodide vahel, mis on selgelt rohkem, kui võiks eeldada “tavapärase” hinnalanguse puhul, mille põhjus oleks üksnes turu küpsemine. Seepärast, isegi kui turu küpsemine võis vähesel määral mõjutada hindade arengut, ei saa sellega kindlasti seletada vaatlusaluse impordi märkimisväärset hinnalangust 2000. aasta ja uurimisperioodide vahel ega ühenduse tootmisharule seetõttu tekkinud kahju. |
| --- | --- |

(70)

Eespool nimetatud väite kohaselt oleks ühenduse tootmisharu hindadega seotud kahju põhjus olnud tavapärane areng ühenduse turul, mille küpsus saabus vaatlusaluse perioodi jooksul. See tähendaks, et ühenduse tootmisharu hindade langus 8 % võrra 2000. aasta ja Hiina RV uurimisperioodi vahelisel ajal või 12 % võrra 2000. aasta ja USA uurimisperioodi vahelisel ajal vastaks seoses toote elutsükliga “tavapärasele” hindade arengule ühenduse turul. Siiski tuleb meenutada, et vaatlusaluse impordi hinnad langesid 40 % aasta 2000 ja uurimisperioodide vahel, mis on selgelt rohkem, kui võiks eeldada “tavapärase” hinnalanguse puhul, mille põhjus oleks üksnes turu küpsemine. Seepärast, isegi kui turu küpsemine võis vähesel määral mõjutada hindade arengut, ei saa sellega kindlasti seletada vaatlusaluse impordi märkimisväärset hinnalangust 2000. aasta ja uurimisperioodide vahel ega ühenduse tootmisharule seetõttu tekkinud kahju.

| (71) | Neli koostööd tegevat Hiina eksportijat väitsid, et kahju analüüsis puudusid mõned arvud ühenduse tootmisharu ekspordi kohta, mistõttu ei ole võimalik luua terviklikku pilti ühenduse tootmisharu olukorra kohta. |
| --- | --- |

(71)

Neli koostööd tegevat Hiina eksportijat väitsid, et kahju analüüsis puudusid mõned arvud ühenduse tootmisharu ekspordi kohta, mistõttu ei ole võimalik luua terviklikku pilti ühenduse tootmisharu olukorra kohta.

| (72) | Seoses tasuvusega väitis üks eksportiv tootja, et komisjon ei ole arvestanud ühenduse tootmisharu USAsse suunatud trikloroisotsüanuurhappe ekspordi negatiivset mõju. Siinkohal meenutatakse, et kahju uurimises keskendutakse ühenduse tootmisharu olukorrale ühenduse turul. Sellest tulenevalt kajastavad ajutise määruse põhjenduses 125 nimetatud tasuvusnäitajad üksnes ühenduse turul toimunud müüki ning neid ei ole seega mõjutanud väidetav kahjum USA või muul eksporditurul. |
| --- | --- |

(72)

Seoses tasuvusega väitis üks eksportiv tootja, et komisjon ei ole arvestanud ühenduse tootmisharu USAsse suunatud trikloroisotsüanuurhappe ekspordi negatiivset mõju. Siinkohal meenutatakse, et kahju uurimises keskendutakse ühenduse tootmisharu olukorrale ühenduse turul. Sellest tulenevalt kajastavad ajutise määruse põhjenduses 125 nimetatud tasuvusnäitajad üksnes ühenduse turul toimunud müüki ning neid ei ole seega mõjutanud väidetav kahjum USA või muul eksporditurul.

| (73) | Mõned osapooled väitsid, et negatiivsed suundumused ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvuse puhul olid peamiselt tingitud ühenduse tootmisharu ekspordist väljapoole ühenduse turgu. Nende sõnul oleks ühenduse tootmisharu ekspordi müümine EÜ turul USA turule eksportimise asemel võimaldanud ühenduse tootmisharul rahuldada nõudlust EÜ turul, hoida oma turuosa ja müüa vaatlusalust toodet parema hinnaga. |
| --- | --- |

(73)

Mõned osapooled väitsid, et negatiivsed suundumused ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvuse puhul olid peamiselt tingitud ühenduse tootmisharu ekspordist väljapoole ühenduse turgu. Nende sõnul oleks ühenduse tootmisharu ekspordi müümine EÜ turul USA turule eksportimise asemel võimaldanud ühenduse tootmisharul rahuldada nõudlust EÜ turul, hoida oma turuosa ja müüa vaatlusalust toodet parema hinnaga.

| (74) | Uurimine näitas, et alates aastast 2000 ühenduse tootmisharu eksport suurenes jätkuvalt ning moodustas uurimisperioodi jooksul üle 50 % tema vaatlusaluse toote kogumüügist võrreldes vähem kui 45 %ga aastal 2000. |
| --- | --- |

(74)

Uurimine näitas, et alates aastast 2000 ühenduse tootmisharu eksport suurenes jätkuvalt ning moodustas uurimisperioodi jooksul üle 50 % tema vaatlusaluse toote kogumüügist võrreldes vähem kui 45 %ga aastal 2000.

| (75) | Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et ühenduse tootmisharu turustrateegia ei ole nõudluse rahuldamine ühenduse turul iga hinna eest, vaid maksimumkoguse müümine kõnealusel turul vastuvõetava hinnaga. |
| --- | --- |

(75)

Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et ühenduse tootmisharu turustrateegia ei ole nõudluse rahuldamine ühenduse turul iga hinna eest, vaid maksimumkoguse müümine kõnealusel turul vastuvõetava hinnaga.

| (76) | Teiseks ei viita USAsse suunatud ekspordi hinnad kahjule, sest neid ei saa võrrelda hindadega ühenduse turul. Tõepoolest leiti, et seoste otsimine eksportmüügi ja ühenduse tootmisharu olukorra vahel ei ole asjakohane, sest eksportmüük ja müük ühenduse turul ei ole tootevaliku ja seega ka hinna osas omavahel võrreldavad. |
| --- | --- |

(76)

Teiseks ei viita USAsse suunatud ekspordi hinnad kahjule, sest neid ei saa võrrelda hindadega ühenduse turul. Tõepoolest leiti, et seoste otsimine eksportmüügi ja ühenduse tootmisharu olukorra vahel ei ole asjakohane, sest eksportmüük ja müük ühenduse turul ei ole tootevaliku ja seega ka hinna osas omavahel võrreldavad.

| (77) | Müük eksporditurul koosneb peamiselt suurtes kottides müüdavatest graanulitest, mille hind on palju madalam ühenduse turul müüdava toote st peamiselt tablettide hinnast. Kohandamata arvude lihtsa hinnavõrdluse põhjal ei saa teha järeldusi. |
| --- | --- |

(77)

Müük eksporditurul koosneb peamiselt suurtes kottides müüdavatest graanulitest, mille hind on palju madalam ühenduse turul müüdava toote st peamiselt tablettide hinnast. Kohandamata arvude lihtsa hinnavõrdluse põhjal ei saa teha järeldusi.

| (78) | Kolmandaks tuleb märkida, et üle 80 % müügist ühenduse turul toimub veebruarist augustini, samas kui müügiperiood Ameerika turul on pikem, eriti päikesevööndis. Seepärast võimaldas selle koguse vastuvõetava hinnaga müük USA turule, mida ühenduse turg ei suutnud vastu võtta, ühenduse tootmisharul saavutada parema mastaabisäästu ning säilitada hinnataseme ühenduse turul. |
| --- | --- |

(78)

Kolmandaks tuleb märkida, et üle 80 % müügist ühenduse turul toimub veebruarist augustini, samas kui müügiperiood Ameerika turul on pikem, eriti päikesevööndis. Seepärast võimaldas selle koguse vastuvõetava hinnaga müük USA turule, mida ühenduse turg ei suutnud vastu võtta, ühenduse tootmisharul saavutada parema mastaabisäästu ning säilitada hinnataseme ühenduse turul.

| (79) | Neljandaks tuleb märkida, et USA turg on maailmas juhtiv ujumisbasseini seadmete ja kemikaalide turg. Seepärast oli ühenduse tootmisharu jaoks oluline sellele tähtsale turule juurdepääsemine ning oma sealse positsiooni säilitamine, et mitmekesistada oma klientuuri ning et osaleda elavaima turu arengus. |
| --- | --- |

(79)

Neljandaks tuleb märkida, et USA turg on maailmas juhtiv ujumisbasseini seadmete ja kemikaalide turg. Seepärast oli ühenduse tootmisharu jaoks oluline sellele tähtsale turule juurdepääsemine ning oma sealse positsiooni säilitamine, et mitmekesistada oma klientuuri ning et osaleda elavaima turu arengus.

| (80) | Lõpuks ei esitatud tõendeid, mis näitaksid, et kõnealuse müügi Ameerika turul oleks saanud asendada müügiga ühenduse turul sama ajavahemiku jooksul ja parema hinnaga, ja et seeläbi oleks endale ise kahju tekitatud. |
| --- | --- |

(80)

Lõpuks ei esitatud tõendeid, mis näitaksid, et kõnealuse müügi Ameerika turul oleks saanud asendada müügiga ühenduse turul sama ajavahemiku jooksul ja parema hinnaga, ja et seeläbi oleks endale ise kahju tekitatud.

| (81) | Eespool toodu põhjal lükati väited tagasi ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 142–154 esitatud muude tegurite mõjuga seotud järeldused. |
| --- | --- |

(81)

Eespool toodu põhjal lükati väited tagasi ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 142–154 esitatud muude tegurite mõjuga seotud järeldused.

3.   JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

| (82) | Eespool toodud kaalutluste ja muude ajutise määruse põhjendustes 136–154 sisalduvate tegurite põhjal järeldatakse, et Hiina RVst ja USAst pärit import on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Eespool toodud kaalutluste ja muude ajutise määruse põhjendustes 136–154 sisalduvate tegurite põhjal järeldatakse, et Hiina RVst ja USAst pärit import on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (83) | Et ühenduse tootmisharu huvide kohta ei ole esitatud teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 160 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(83)

Et ühenduse tootmisharu huvide kohta ei ole esitatud teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 160 sätestatud järeldused.

2.   SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE HUVID

| (84) | Tuleb märkida, et sõltumatute importijate koostöö tase oli väga madal, nagu juba nimetatud ajutise määruse põhjenduses 162. Lisaks sellele ei esitanud importijad ühtki märkust pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist. |
| --- | --- |

(84)

Tuleb märkida, et sõltumatute importijate koostöö tase oli väga madal, nagu juba nimetatud ajutise määruse põhjenduses 162. Lisaks sellele ei esitanud importijad ühtki märkust pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

| (85) | Nendel asjaoludel ja kuna sõltumatute importijate huvidega seoses rohkem esildisi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 161 ja 162 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(85)

Nendel asjaoludel ja kuna sõltumatute importijate huvidega seoses rohkem esildisi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 161 ja 162 esitatud järeldused.

3.   TÖÖTLEJATE HUVID

| (86) | Täiendav uurimine näitas, et töötlejate olukord on trikloroisotsüanuurhappe tootmiskulusid ja tasuvust silmas pidades märkimisväärselt erinev. Seetõttu tuleb täpsustada ajutise määruse põhjenduses 168 esitatud oletust, et trikloroisotsüanuurhape on madala kasumimarginaaliga toode, kuna selle arvele langeb üle 40 % töötleja tootmiskuludest. Täiendav kohapealne kontroll ühenduse turu ühe kõige olulisema töötleja valdustes näitas, et vaatlusalune toode moodustas alla 25 % selle tootmise kogukuludest ja tasuvus oli üle 8 %. |
| --- | --- |

(86)

Täiendav uurimine näitas, et töötlejate olukord on trikloroisotsüanuurhappe tootmiskulusid ja tasuvust silmas pidades märkimisväärselt erinev. Seetõttu tuleb täpsustada ajutise määruse põhjenduses 168 esitatud oletust, et trikloroisotsüanuurhape on madala kasumimarginaaliga toode, kuna selle arvele langeb üle 40 % töötleja tootmiskuludest. Täiendav kohapealne kontroll ühenduse turu ühe kõige olulisema töötleja valdustes näitas, et vaatlusalune toode moodustas alla 25 % selle tootmise kogukuludest ja tasuvus oli üle 8 %.

| (87) | Üks töötleja vaidlustas ajutises määruses esitatud tähelepaneku, et töötlejad said hindu ülespoole korrigeerida ja niimoodi osa suurenenud tootmiskuludest kanda üle oma klientidele, mille tulemusel meetmete mõju kandub üle kogu turustusketi. |
| --- | --- |

(87)

Üks töötleja vaidlustas ajutises määruses esitatud tähelepaneku, et töötlejad said hindu ülespoole korrigeerida ja niimoodi osa suurenenud tootmiskuludest kanda üle oma klientidele, mille tulemusel meetmete mõju kandub üle kogu turustusketi.

| (88) | Siiski tõestus asjade selline käik vähemalt veel ühe töötleja puhul, kes selgelt väitis, et pärast ajutiste tollimaksude kehtestamist on töötlejad tõstnud hindu 15–25 % (ehk keskmiselt 0,32 EUR/kg) turustusaastal 2005. See leidis kinnitust veel ühe töötleja puhul. Uurimisel selgus ka see, et töötlejatel ei ole lepingulisi hinnatõstmise piiranguid ning et nende 2006. turundusaastaks sõlmitud lepingutes sisaldus eriklausel võimaliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise puhuks. Need asjaolud näitavalt selgelt, et töötlejad on juba ennetavalt võtnud (vähemalt osaliselt) meetmeid tootmiskulude tõusu mõju kandmiseks üle kogu turustusketi. |
| --- | --- |

(88)

Siiski tõestus asjade selline käik vähemalt veel ühe töötleja puhul, kes selgelt väitis, et pärast ajutiste tollimaksude kehtestamist on töötlejad tõstnud hindu 15–25 % (ehk keskmiselt 0,32 EUR/kg) turustusaastal 2005. See leidis kinnitust veel ühe töötleja puhul. Uurimisel selgus ka see, et töötlejatel ei ole lepingulisi hinnatõstmise piiranguid ning et nende 2006. turundusaastaks sõlmitud lepingutes sisaldus eriklausel võimaliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise puhuks. Need asjaolud näitavalt selgelt, et töötlejad on juba ennetavalt võtnud (vähemalt osaliselt) meetmeid tootmiskulude tõusu mõju kandmiseks üle kogu turustusketi.

| (89) | Lõpuks näitas uurimine, et suurte jaekauplejate (töötlejahinnale lisatud) hinnalisand on märkimisväärne, st üle 40 %, mis kinnitab seda, et töötlejatel on piisavalt võimalusi tollimaksude põhjustatud tootmiskulude tõusu hajutamiseks üle kogu turustusketi kandmiseks. |
| --- | --- |

(89)

Lõpuks näitas uurimine, et suurte jaekauplejate (töötlejahinnale lisatud) hinnalisand on märkimisväärne, st üle 40 %, mis kinnitab seda, et töötlejatel on piisavalt võimalusi tollimaksude põhjustatud tootmiskulude tõusu hajutamiseks üle kogu turustusketi kandmiseks.

| (90) | Üks töötleja väitis, et ühe ja sama tollimaksu kehtestamine nii graanulitena kui ka tablettidena imporditava trikloroisotsüanuurhappe suhtes viib selleni, et eksportivad tootjad ja vahendajad impordivad üksnes tablette, kahjustades seega töötlemistegevust. Seetõttu tehti ettepanek kehtestada trikloroisotsüanuurhappe tablettide impordi suhtes kõrgem tollimaks kui trikloroisotsüanuurhappe graanulite impordi suhtes. Kõnealune töötleja väidab, et selline eristamine võimaldab kaitsta nii ühenduse tootmisharu kui ka töötlejaid. |
| --- | --- |

(90)

Üks töötleja väitis, et ühe ja sama tollimaksu kehtestamine nii graanulitena kui ka tablettidena imporditava trikloroisotsüanuurhappe suhtes viib selleni, et eksportivad tootjad ja vahendajad impordivad üksnes tablette, kahjustades seega töötlemistegevust. Seetõttu tehti ettepanek kehtestada trikloroisotsüanuurhappe tablettide impordi suhtes kõrgem tollimaks kui trikloroisotsüanuurhappe graanulite impordi suhtes. Kõnealune töötleja väidab, et selline eristamine võimaldab kaitsta nii ühenduse tootmisharu kui ka töötlejaid.

| (91) | Siiski tuleb märkida, et vaatlusalune toode on määratletud kui trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted. Need võivad olla graanulite, pulbri või tablettide kujul, ilma kloorisisalduse piiranguta. Seega, kuigi võrreldi samasuguste omadustega (nagu näiteks kuju ja pakendamisviis) tooteid, tuleb vaatlusaluse toote suhtes kehtestatavat tollimaksu kohaldada trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes olenemata sellest, mis kujul (st graanulite, pulbri või tablettide kujul) import toimub. Muu lähenemine kõnealusele küsimusele tähendaks dumpinguvastaste tollimaksude kasutamist Euroopa töötlejate ja Hiina eksportijate töötlemiskulude erinevuste tasandamiseks, mis loomulikult ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk. Lisaks tuleb märkida, et kuigi sama väärtuselist tollimaksu kohaldatakse nii trikloroisotsüanuurhappe tablettide kui ka graanulite suhtes, tuleb selle kohaldamisel hinnalisemate toodete (nagu näiteks tabletid) suhtes vältimatult maksta kõrgemat tollimaksu. Sel moel oleks kõnealuse töötleja taotlus osaliselt rahuldatud. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(91)

Siiski tuleb märkida, et vaatlusalune toode on määratletud kui trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted. Need võivad olla graanulite, pulbri või tablettide kujul, ilma kloorisisalduse piiranguta. Seega, kuigi võrreldi samasuguste omadustega (nagu näiteks kuju ja pakendamisviis) tooteid, tuleb vaatlusaluse toote suhtes kehtestatavat tollimaksu kohaldada trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes olenemata sellest, mis kujul (st graanulite, pulbri või tablettide kujul) import toimub. Muu lähenemine kõnealusele küsimusele tähendaks dumpinguvastaste tollimaksude kasutamist Euroopa töötlejate ja Hiina eksportijate töötlemiskulude erinevuste tasandamiseks, mis loomulikult ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk. Lisaks tuleb märkida, et kuigi sama väärtuselist tollimaksu kohaldatakse nii trikloroisotsüanuurhappe tablettide kui ka graanulite suhtes, tuleb selle kohaldamisel hinnalisemate toodete (nagu näiteks tabletid) suhtes vältimatult maksta kõrgemat tollimaksu. Sel moel oleks kõnealuse töötleja taotlus osaliselt rahuldatud. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (92) | Eespool öeldut silmas pidades ja kuna ühenduse töötlejate huvide kohta ei ole esitatud täiendavat teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 163–172 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(92)

Eespool öeldut silmas pidades ja kuna ühenduse töötlejate huvide kohta ei ole esitatud täiendavat teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 163–172 sätestatud järeldused.

4.   TARBIJATE HUVID

| (93) | Üks töötleja rõhutas oma väites, et igasugune hinnatõus on vastuolus tarbijate huvidega. Siiski on ajutises määruses selgitatud, et hinnatõus on tõenäoliselt väike ega mõjuta seega tarbijate valikuid. Seda kinnitas üks töötleja, väites et hinnatõusu mõju lõpptarbijale oleks ligikaudu 10 eurot aastas, mis on isegi väiksem kui ajutises määruses nimetatud konservatiivne prognoos 2,5 eurot kuus. Nimetatud kulutuste suurenemist ei saa pidada märkimisväärseks või selliseks, mille tõttu lõpptarbija vahetaks tootevalikut. |
| --- | --- |

(93)

Üks töötleja rõhutas oma väites, et igasugune hinnatõus on vastuolus tarbijate huvidega. Siiski on ajutises määruses selgitatud, et hinnatõus on tõenäoliselt väike ega mõjuta seega tarbijate valikuid. Seda kinnitas üks töötleja, väites et hinnatõusu mõju lõpptarbijale oleks ligikaudu 10 eurot aastas, mis on isegi väiksem kui ajutises määruses nimetatud konservatiivne prognoos 2,5 eurot kuus. Nimetatud kulutuste suurenemist ei saa pidada märkimisväärseks või selliseks, mille tõttu lõpptarbija vahetaks tootevalikut.

| (94) | Peale selle väljendab 10 eurot aastas suurimat summat, millega meetmete mõjul oletatavalt tuleks arvestada, juhul kui kogu tollimaks jääks lõpptarbija kanda. Samuti pole arvestatud seda, et lõplikke meetmeid kohaldatakse vähemalt USAst pärit impordi suhtes madalamal tasemel kui ajutisi. |
| --- | --- |

(94)

Peale selle väljendab 10 eurot aastas suurimat summat, millega meetmete mõjul oletatavalt tuleks arvestada, juhul kui kogu tollimaks jääks lõpptarbija kanda. Samuti pole arvestatud seda, et lõplikke meetmeid kohaldatakse vähemalt USAst pärit impordi suhtes madalamal tasemel kui ajutisi.

| (95) | Eespool öeldut silmas pidades ja kuna ühenduse tarbijate huvide kohta ei ole esitatud täiendavat teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 173–177 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(95)

Eespool öeldut silmas pidades ja kuna ühenduse tarbijate huvide kohta ei ole esitatud täiendavat teavet, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 173–177 sätestatud järeldused.

5.   JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVIDE KOHTA

| (96) | Pidades silmas ajutises määruses esitatud järeldusi ja arvestades erinevate huvitatud isikute ettepanekuid, leitakse, et ei ole kaalukaid põhjusi jätta vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes dumpinguvastased meetmed kehtestamata. |
| --- | --- |

(96)

Pidades silmas ajutises määruses esitatud järeldusi ja arvestades erinevate huvitatud isikute ettepanekuid, leitakse, et ei ole kaalukaid põhjusi jätta vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes dumpinguvastased meetmed kehtestamata.

G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (97) | Ajutise määruse põhjendustes 179–183 kirjeldatud metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase, et määrata kindlaks lõplikult kehtestatavate meetmete tase. |
| --- | --- |

(97)

Ajutise määruse põhjendustes 179–183 kirjeldatud metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase, et määrata kindlaks lõplikult kehtestatavate meetmete tase.

| (98) | Ajutises määruses kehtestati kahjumarginaali arvutamisel ühenduse tootmisharu kasumimarginaaliks 10 %, mis leiti olevat konservatiivne ja mõistlik eesmärk kahjustava dumpingu puudumisel. |
| --- | --- |

(98)

Ajutises määruses kehtestati kahjumarginaali arvutamisel ühenduse tootmisharu kasumimarginaaliks 10 %, mis leiti olevat konservatiivne ja mõistlik eesmärk kahjustava dumpingu puudumisel.

| (99) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et 10 %line kasum on trikloroisotsüanuurhappe puhul ebatõenäoline ning et kasumimarginaal peaks siiski olema alla 5 %. Siiski nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 181, ühenduse tootmisharu kasumitase hakkas märgatavalt tõusma enne kõnealuse impordi algust ühendusse. Siiski võib 2000 ja 2001. aastal saavutatud kasumitaseme põhjal eeldada 10 %lise kasumimarginaali täitmist dumpingu puudumisel. Seepärast lükati nimetatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(99)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et 10 %line kasum on trikloroisotsüanuurhappe puhul ebatõenäoline ning et kasumimarginaal peaks siiski olema alla 5 %. Siiski nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 181, ühenduse tootmisharu kasumitase hakkas märgatavalt tõusma enne kõnealuse impordi algust ühendusse. Siiski võib 2000 ja 2001. aastal saavutatud kasumitaseme põhjal eeldada 10 %lise kasumimarginaali täitmist dumpingu puudumisel. Seepärast lükati nimetatud väited tagasi.

| (100) | Märkuste ja uue teabe puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 179–183 sätestatud metoodika. |
| --- | --- |

(100)

Märkuste ja uue teabe puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 179–183 sätestatud metoodika.

1.   LÕPLIKUD MEETMED

| (101) | Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis vastab Hiina RVst pärit impordi suhtes kindlaksmääratud dumpingumarginaalile ning USAst pärit impordi suhtes arvutatud kahjumarginaalile. |
| --- | --- |

(101)

Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis vastab Hiina RVst pärit impordi suhtes kindlaksmääratud dumpingumarginaalile ning USAst pärit impordi suhtes arvutatud kahjumarginaalile.

| (102) | Eespool öeldut silmas pidades ning arvestades asjaolu, et kahjumarginaalid olid Hiina RV puhul kõikidel juhtudel dumpingumarginaalist kõrgemad ja USA puhul dumpingumarginaalist madalamad, on lõplikud tollimaksud seega järgmised:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 42,6 % |
| USA | Biolab Inc.: | 7,4 % |
| Clearon Inc.: | 8,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 25,0 % |

(102)

Eespool öeldut silmas pidades ning arvestades asjaolu, et kahjumarginaalid olid Hiina RV puhul kõikidel juhtudel dumpingumarginaalist kõrgemad ja USA puhul dumpingumarginaalist madalamad, on lõplikud tollimaksud seega järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina RV

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

Kõik muud äriühingud

42,6 %

USA

Biolab Inc.:

7,4 %

Clearon Inc.:

8,1 %

Kõik muud äriühingud

25,0 %

| (103) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud konkreetselt nimetatud äriühingute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad. |
| --- | --- |

(103)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud konkreetselt nimetatud äriühingute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad.

| (104) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse eraldi tollimakse. |
| --- | --- |

(104)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse eraldi tollimakse.

| (105) | Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Need erimeetmed on: |
| --- | --- |

(105)

Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Need erimeetmed on:

| (106) | Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Ainult sellise arve alusel toimuv import deklareeritakse kõnealuse tootja puhul kohaldatavate TARICi lisakoodide alla. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(106)

Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Ainult sellise arve alusel toimuv import deklareeritakse kõnealuse tootja puhul kohaldatavate TARICi lisakoodide alla. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (107) | Asjaomaseid äriühinguid on kutsutud üles esitama komisjonile korralisi aruandeid, et tagada ühendusse suunatud vaatlusaluse toote müügi nõuetekohane kontroll. Kui aruandeid ei esitata või kui neist selgub, et meetmed ei ole kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks piisavad, võib komisjon algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise. Selle läbivaatamise käigus võidakse käsitleda muu hulgas individuaalsete tollimaksumäärade kõrvaldamise vajadust ja sellest tulenevat üleriigilise tollimaksu kehtestamist. |
| --- | --- |

(107)

Asjaomaseid äriühinguid on kutsutud üles esitama komisjonile korralisi aruandeid, et tagada ühendusse suunatud vaatlusaluse toote müügi nõuetekohane kontroll. Kui aruandeid ei esitata või kui neist selgub, et meetmed ei ole kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks piisavad, võib komisjon algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise. Selle läbivaatamise käigus võidakse käsitleda muu hulgas individuaalsete tollimaksumäärade kõrvaldamise vajadust ja sellest tulenevat üleriigilise tollimaksu kehtestamist.

2.   AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE

| (108) | Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et määruse (EÜ) nr 538/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse, |
| --- | --- |

(108)

Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et määruse (EÜ) nr 538/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808402020) alla kuuluva trikloroisotsüanuurhappe ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all) impordi suhtes.

2.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % | A629 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |
| Kõik muud äriühingud | 42,6 % | A999 |
| USA | Biolab Inc. | 7,4 % | A594 |
| Clearon Inc. | 8,1 % | A596 |
| Kõik muud äriühingud | 25,0 % | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu määr

TARICi lisakood

Hiina RV

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

A604

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

A629

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

A627

Kõik muud äriühingud

42,6 %

A999

USA

Biolab Inc.

7,4 %

A594

Clearon Inc.

8,1 %

A596

Kõik muud äriühingud

25,0 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808402020) alla kuuluva trikloroisotsüanuurhappe ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all) impordi suhtes komisjoni määrusega (EÜ) nr 538/2005 ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud määra ulatuses. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 3. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 89, 8.4.2005, lk 4.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, Office J-79 5/16, B-1049 Brussels.

3

---

LISA

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud faktuurarvele tuleb lisada asjaomase äriühingu töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1. | äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja ametinimetus; |
| --- | --- |

1.

äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja ametinimetus;

| 2. | järgmine avaldus: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] trikloroisotsüanuurhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Ühendusse käesoleva arve alusel, on toodetud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [vaatlusalune riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.” |
| --- | --- |

2.

järgmine avaldus: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] trikloroisotsüanuurhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Ühendusse käesoleva arve alusel, on toodetud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [vaatlusalune riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

Kuupäev ja allkiri.

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1632/2005,

6. oktoober 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 47,4 |
| 096 | 34,2 |
| 999 | 40,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 76,3 |
| 999 | 76,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,6 |
| 388 | 62,7 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 62,6 |
| 999 | 66,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 86,2 |
| 388 | 79,9 |
| 624 | 163,0 |
| 999 | 109,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,8 |
| 400 | 80,1 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 78,3 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 43,8 |
| 800 | 164,2 |
| 804 | 82,0 |
| 999 | 75,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,8 |
| 388 | 58,4 |
| 720 | 84,3 |
| 999 | 77,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

47,4

096

34,2

999

40,8

0707 00 05

052

76,3

999

76,3

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

71,6

388

62,7

524

67,9

528

62,6

999

66,2

0806 10 10

052

86,2

388

79,9

624

163,0

999

109,7

0808 10 80

388

84,8

400

80,1

508

26,4

512

78,3

528

45,5

720

43,8

800

164,2

804

82,0

999

75,6

0808 20 50

052

90,8

388

58,4

720

84,3

999

77,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1633/2005,

6. oktoober 2005,

millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1591/2005 kehtestatud eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1591/2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1591/2005. (2)

| (2) | Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 1591/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta, |
| --- | --- |

(2)

Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 1591/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud töötlemata ja denatureerimata kujul eksporditavate toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1591/2005 kehtestatud eksporditoetusi muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk. 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk. 16).

1

(2)  ELT L 254, 29.9.2005, lk. 41.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED ALETES 7. OKTOOBRIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 33,82 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 33,82 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 36,77 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR 100 kg kohta | 36,77 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3744 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

33,82 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

33,82 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR 100 kg kohta

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR 100 kg kohta

36,77

1701 99 10 9950

S00

EUR 100 kg kohta

36,77

1701 99 90 9100

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3744

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1634/2005,

6. oktoober 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 8. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 8. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 40,171 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1635/2005,

6. oktoober 2005,

millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük alarajoonide 22–24 vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

kalandus- ja merendusasjade peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/2005 (ELT L 207, 10.8.2005, lk 1).

3

---

LISA

| Liikmesriik | Poola |
| --- | --- |
| Kalavaru | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| Liik | Harilik heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Alarajoonid 22–24 |
| Kuupäev | 23. september 2005 |

Liikmesriik

Poola

Kalavaru

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Liik

Harilik heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Alarajoonid 22–24

Kuupäev

23. september 2005

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1636/2005,

6. oktoober 2005,

millega seitsmendat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (1) eriti selle artikli 10 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse EJRK volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu ühise seisukohaga 2005/689/ÜVJP (3) laiendatakse ja rakendatakse seda ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse EJRK volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu ühise seisukohaga 2005/689/ÜVJP (3) laiendatakse ja rakendatakse seda ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 14. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1208/2005 (ELT L 197, 28.7.2005, lk 19).

1

(2)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52.

2

(3)  Vt käesoleva ELT lk 29.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisast jäetakse välja järgmine isik:

“LUKIC, Sredoje. Sünniaeg: 5.4.1961. Sünnikoht: Visegrad, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: a) Bosnia ja Hertsegoviina, b) võib-olla Serbia ja Montenegro.”

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1637/2005,

6. oktoober 2005,

veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 883/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas, (1) eriti selle artiklit 7 ja artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (2) artikli 63 lõikega 7 piiratakse eksporditoetuste andmist veinisektori toodetele mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingutes nimetatud mahtude ja kuludega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (2) artikli 63 lõikega 7 piiratakse eksporditoetuste andmist veinisektori toodetele mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingutes nimetatud mahtude ja kuludega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklis 9 on sätestatud tingimused, mille alusel võib komisjon võtta erimeetmeid, et vältida nimetatud lepingu alusel ettenähtud koguse või kasutada oleva eelarve ületamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklis 9 on sätestatud tingimused, mille alusel võib komisjon võtta erimeetmeid, et vältida nimetatud lepingu alusel ettenähtud koguse või kasutada oleva eelarve ületamist.

| (3) | 5. oktoobril 2005 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. sihtkohatsooni Aafrika puhul 15. novembrini 2005 kestvaks ajavahemikuks veel saadaolevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 28. septembrist kuni 4. oktoobrini 2005 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuse tsooni puhul kuni 16. novembrini 2005, |
| --- | --- |

(3)

5. oktoobril 2005 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. sihtkohatsooni Aafrika puhul 15. novembrini 2005 kestvaks ajavahemikuks veel saadaolevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 28. septembrist kuni 4. oktoobrini 2005 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuse tsooni puhul kuni 16. novembrini 2005,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Toetuse eelkinnitust sisaldavad veinisektori toodete ekspordilitsentsid, mille kohta on taotlused esitatud määruse (EÜ) nr 883/2001 alusel 28. septembrist kuni 4. oktoobrini 2005, antakse välja 1. tsooni Aafrika puhul taotletud kogustest 37,61 % ulatuses.

2.   Lõikes 1 osutatud veinisektori toodete puhul peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine, mille taotlused on esitatud alates 5. oktoobrist 2005, samuti peatatakse alates 7. oktoobrist 2005 kuni 16. novembrini 2005 ekspordilitsentsi taotluste esitamine 1. sihtkohatsooni Aafrika puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 128, 10.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 908/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 56).

1

(2)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1188/2005 (ELT L 193, 23.7.2005, lk 24).

2

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1638/2005,

6. oktoober 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1639/2005,

6. oktoober 2005,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 30. septembrist kuni 6. oktoobrini 2005 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1640/2005,

6. oktoober 2005,

millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 2. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1438/2005 Soomes ja Rootsis kaera suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2005/2006. turustusaastaks, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, peaks maksimaalse eksporditoetuse kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, peaks maksimaalse eksporditoetuse kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames 30. septembrist kuni 6. oktoobrini 2005 teatatud pakkumiste puhul kinnitatakse kaera maksimaalseks eksporditoetuseks 23,89 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (EÜT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  ELT L 228, 3.9.2005, lk 5.

3

---

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1641/2005,

6. oktoober 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 30. septembrini 2005–6. oktobrini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 8,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/28

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. oktoober 2005,

regioonide komitee asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2005/688/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Madalmaade valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2002 vastu otsuse 2002/60/EÜ regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuar 2002 kuni 25. jaanuar 2006. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2002 vastu otsuse 2002/60/EÜ regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuar 2002 kuni 25. jaanuar 2006. (1)

| (2) | Regioonide komitees on jäänud vabaks asendusliikme koht seoses G.B.M. LEERS’i tagasiastumisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on jäänud vabaks asendusliikme koht seoses G.B.M. LEERS’i tagasiastumisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2006

asendusliige

C.H.J. LAMERS

Burgemeester van Houten

G.B.M. LEERS’i asemele.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

(1)  EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

1

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 7.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/29

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/689/ÜVJP,

6. oktoober 2005,

millega pikendatakse ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP, (1) et külmutada kõik Radovan KARADZICILE, Ratko MLADICILE and Ante GOTOVINALE kuuluvad rahalised vahendid ja majandusressursid. Nõukogu otsusega 2004/767/ÜVJP (2) laiendatakse nimetatud meetmeid kõikidele EJRK poolt sõjakuritegudes avalikult süüdistatavatele isikutele, kes ei ole kohtu poolt vahi alla võetud. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP, (1) et külmutada kõik Radovan KARADZICILE, Ratko MLADICILE and Ante GOTOVINALE kuuluvad rahalised vahendid ja majandusressursid. Nõukogu otsusega 2004/767/ÜVJP (2) laiendatakse nimetatud meetmeid kõikidele EJRK poolt sõjakuritegudes avalikult süüdistatavatele isikutele, kes ei ole kohtu poolt vahi alla võetud.

| (2) | Ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP kohaldatakse 11. oktoobrini 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP kohaldatakse 11. oktoobrini 2005.

| (3) | Nõukogu peab vajalikuks pikendada ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivust veel 12 kuu võrra. Nimetatud ühise seisukoha lisas olevat nimekirja tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu peab vajalikuks pikendada ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivust veel 12 kuu võrra. Nimetatud ühise seisukoha lisas olevat nimekirja tuleks ajakohastada.

| (4) | Kuna Sredoje LUKIC viidi üle EJRKi arestiüksusesse, tuleks tema nimi käesoleva ühise seisukoha lisas toodud nimekirjast välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Sredoje LUKIC viidi üle EJRKi arestiüksusesse, tuleks tema nimi käesoleva ühise seisukoha lisas toodud nimekirjast välja jätta.

| (5) | Nende meetmete rakendamiseks on vaja ühendusepoolset tegutsemist, |
| --- | --- |

(5)

Nende meetmete rakendamiseks on vaja ühendusepoolset tegutsemist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivust pikendatakse veel 12 kuu võrra.

Artikkel 2

Ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP lisas esitatud isikute nimekiri asendatakse käesoleva ühise seisukoha lisas esitatud nimekirjaga.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub 11. oktoobril 2005. Seda tuleb pidevalt uuesti läbi vaadata. Seda uuendatakse või vajaduse korral muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 6. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

A. DARLING

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52. Ühist seisukohta on viimati muudetud otsusega 2005/426/ÜVJP (ELT L 144, 8.6.2005, lk 52).

1

(2)  ELT L 339, 16.11.2004, lk 16.

2

---

LISA

“Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir

Sünniaeg: 1948

Sünnikoht: Vladicin Han, Serbia ja Montenegro

Kodakondsus: Serbia ja Montenegro

Nimi: GOTOVINA Ante

Sünniaeg: 12.10.1955

Sünnikoht: Pasmani saar, Zadari haldusüksus, Horvaatia Vabariik

Kodakondsus: Horvaatia-Prantsuse

Nimi: HADZIC Goran

Sünniaeg: 7.9.1958

Sünnikoht: Vinkovci, Horvaatia Vabariik

Kodakondsus: Serbia ja Montenegro

Nimi: KARADZIC Radovan

Sünniaeg: 19.6.1945

Sünnikoht: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbia ja Montenegro

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina

Nimi: LUKIC Milan

Sünniaeg: 6.9.1967

Sünnikoht: Visegrad, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,

võib-olla Serbia ja Montenegro

Nimi: MLADIC Ratko

Sünniaeg: 12.3.1942

Sünnikoht: Bozanovici, Kalinoviki haldusüksus, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia

võib-olla Serbia ja Montenegro

Nimi: TOLIMIR Zdravko

Sünniaeg: 27.11.1948

Sünnikoht:

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina

Nimi: ZELENOVIC Dragan

Sünniaeg: 12.2.1961

Sünnikoht: Foca, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina

Nimi: ZUPLJANIN Stojan

Sünniaeg: 22.9.1951

Sünnikoht: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina”.

---