# Eiropas Savienības L 132/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 132 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 26. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 132

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 26. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 785/2005 (2005. gada 23. maijs), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 786/2005 (2005. gada 25. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 787/2005 (2005. gada 25. maijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 788/2005 (2005. gada 25. maijs), ar ko nosaka galīgo kompensācijas likmi un procentus B sistēmas izvešanas atļauju piešķiršanai augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem) | 11 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 789/2005 (2005. gada 25. maijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1858/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu realizācijas ienākumu zudumu kompensēšanai banānu nozarē | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 790/2005 (2005. gada 25. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2406/96, ar ko paredz kopējus tirdzniecības standartus attiecībā uz noteiktiem zivsaimniecības produktiem | 15 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 785/2005 (2005. gada 23. maijs), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 786/2005 (2005. gada 25. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 787/2005 (2005. gada 25. maijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 788/2005 (2005. gada 25. maijs), ar ko nosaka galīgo kompensācijas likmi un procentus B sistēmas izvešanas atļauju piešķiršanai augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem)

11

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 789/2005 (2005. gada 25. maijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1858/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu realizācijas ienākumu zudumu kompensēšanai banānu nozarē

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 790/2005 (2005. gada 25. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2406/96, ar ko paredz kopējus tirdzniecības standartus attiecībā uz noteiktiem zivsaimniecības produktiem

15

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2005/395/KĀDP (2005. gada 10. maijs), ar ko groza Lēmumu 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu | 17 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2005/395/KĀDP (2005. gada 10. maijs), ar ko groza Lēmumu 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu

17

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 785/2005

(2005. gada 23. maijs),

ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 22. panta c) punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc termiņa beigu pārskata Padome 2004. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 389/2004 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes silīcija metāla (“silīcijs”) importu. Galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai, pirms maksājuma nomaksas, bija 49 %. |
| --- | --- |

(1)

Pēc termiņa beigu pārskata Padome 2004. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 389/2004 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes silīcija metāla (“silīcijs”) importu. Galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai, pirms maksājuma nomaksas, bija 49 %.

2.   Uzsākšana

| (2) | Publicējot paziņojumu (3)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija 2004. gada 20. martā paziņoja par daļēja starpposma pārskata uzsākšanu attiecība uz pasākumiem, kurus piemēro, cita starpā, ĶTR izcelsmes silīcija importam, atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam. |
| --- | --- |

(2)

Publicējot paziņojumu (3)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija 2004. gada 20. martā paziņoja par daļēja starpposma pārskata uzsākšanu attiecība uz pasākumiem, kurus piemēro, cita starpā, ĶTR izcelsmes silīcija importam, atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam.

| (3) | Pārskatu sāka pēc Komisijas ierosmes, lai pārbaudītu, vai, ņemot vērā Kopienas intereses, Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā (“paplašināšana”) radīja nepieciešamību pielāgot pasākumus, lai izvairītos no pēkšņas un pārmērīgi negatīvas ietekmes uz ieinteresētajām personām, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatu sāka pēc Komisijas ierosmes, lai pārbaudītu, vai, ņemot vērā Kopienas intereses, Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā (“paplašināšana”) radīja nepieciešamību pielāgot pasākumus, lai izvairītos no pēkšņas un pārmērīgi negatīvas ietekmes uz ieinteresētajām personām, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem.

3.   Attiecīgais ražojums

| (4) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas bija izmeklēšanā, kuras rezultātā tika piemēroti spēkā esošie pasākumi, t. i., ĶTR izcelsmes silīcija metāls, ko klasificē ar KN kodu 2804 69 00 (silīcija saturs ir mazāks nekā 99,99 % pēc svara). Tikai muitas nomenklatūras noteiktās pašreizējās klasifikācijas dēļ to vajadzētu saukt par “silīciju”. Silīciju ar augstāku tīrības pakāpi, kas satur ne mazāk kā 99,99 % silīcija pēc svara un ko galvenokārt izmanto elektronisko pusvadītāju ražošanā, klasificē ar atšķirīgu KN kodu, un uz to neattiecas šī procedūra. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas bija izmeklēšanā, kuras rezultātā tika piemēroti spēkā esošie pasākumi, t. i., ĶTR izcelsmes silīcija metāls, ko klasificē ar KN kodu 2804 69 00 (silīcija saturs ir mazāks nekā 99,99 % pēc svara). Tikai muitas nomenklatūras noteiktās pašreizējās klasifikācijas dēļ to vajadzētu saukt par “silīciju”. Silīciju ar augstāku tīrības pakāpi, kas satur ne mazāk kā 99,99 % silīcija pēc svara un ko galvenokārt izmanto elektronisko pusvadītāju ražošanā, klasificē ar atšķirīgu KN kodu, un uz to neattiecas šī procedūra.

4.   Izmeklēšana

| (5) | Komisija oficiāli paziņoja attiecīgajiem zināmajiem importētājiem, lietotājiem un eksportētājiem un to apvienībām, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus to viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli paziņoja attiecīgajiem zināmajiem importētājiem, lietotājiem un eksportētājiem un to apvienībām, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus to viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu.

| (6) | Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (CCCMC), Kopienas ražotāju apvienība (Euroalliages), importētāji/tirgotāji, dažu to jauno dalībvalstu iestādes, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā (“ES 10 valstis”), un silīcija lietotāji ES 10 valstīs rakstiski darīja zināmus savus viedokļus. Visām personām, kas noteiktajā termiņā pieprasīja uzklausīšanu un parādīja, ka ir īpaši iemesli, lai tās tiktu uzklausītas, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja. |
| --- | --- |

(6)

Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (CCCMC), Kopienas ražotāju apvienība (Euroalliages), importētāji/tirgotāji, dažu to jauno dalībvalstu iestādes, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā (“ES 10 valstis”), un silīcija lietotāji ES 10 valstīs rakstiski darīja zināmus savus viedokļus. Visām personām, kas noteiktajā termiņā pieprasīja uzklausīšanu un parādīja, ka ir īpaši iemesli, lai tās tiktu uzklausītas, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja.

| (7) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu spēkā esošo pasākumu piemērotību. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu spēkā esošo pasākumu piemērotību.

B.   IZMEKLĒŠANĀ IEGŪTIE DATI UN DAĻĒJA STARPPOSMA PĀRSKATA IZBEIGŠANA

1.   Silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm

| (8) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka saskaņā ar Eurostat datiem silīcija, kas no ĶTR tika ievests ES 10 valstīs, importa apjomu vidējais pieaugums 2001. un 2002. gadā bija aptuveni 13 %. Importa apjomi 2003. gadā pieauga par aptuveni 54 %, pateicoties ievērojamam kāpumam laikposmā no oktobra līdz decembrim. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka saskaņā ar Eurostat datiem silīcija, kas no ĶTR tika ievests ES 10 valstīs, importa apjomu vidējais pieaugums 2001. un 2002. gadā bija aptuveni 13 %. Importa apjomi 2003. gadā pieauga par aptuveni 54 %, pateicoties ievērojamam kāpumam laikposmā no oktobra līdz decembrim.

| (9) | Turklāt pārmērīgs importa apjomu pieaugums aptuveni 120 % apmērā, salīdzinot ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu, tika konstatēts pirms pašas paplašināšanas, t. i., laikposmā no 2004. gada janvāra līdz aprīlim. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt pārmērīgs importa apjomu pieaugums aptuveni 120 % apmērā, salīdzinot ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu, tika konstatēts pirms pašas paplašināšanas, t. i., laikposmā no 2004. gada janvāra līdz aprīlim.

| (10) | Izmeklēšanā arī noskaidroja, ka silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm samazinājās pēc paplašināšanas. Kritumu varētu izskaidrot ar importa apjomu pārmērīgu pieaugumu pirms paplašināšanas. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšanā arī noskaidroja, ka silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm samazinājās pēc paplašināšanas. Kritumu varētu izskaidrot ar importa apjomu pārmērīgu pieaugumu pirms paplašināšanas.

| (11) | Turklāt statistika par importu uz ES 10 valstīm pēcpaplašināšanas periodā liecina, ka importa no ĶTR apjomu kritums sakrīt ar Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes importa pakāpenisku kāpumu, kā arī ar pārdošanas pieaugumu no piecpadsmit dalībvalstīm, kas veidoja Eiropas Savienību pirms paplašināšanas (ES 15 valstis). |
| --- | --- |

(11)

Turklāt statistika par importu uz ES 10 valstīm pēcpaplašināšanas periodā liecina, ka importa no ĶTR apjomu kritums sakrīt ar Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes importa pakāpenisku kāpumu, kā arī ar pārdošanas pieaugumu no piecpadsmit dalībvalstīm, kas veidoja Eiropas Savienību pirms paplašināšanas (ES 15 valstis).

2.   Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs

| (12) | Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs tika noskaidrots, no kopējā importa apjoma atņemot kopējo eksporta apjomu. Jāpiezīmē, ka ES 10 valstīs nav deklarētas silīcija ražošanas. |
| --- | --- |

(12)

Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs tika noskaidrots, no kopējā importa apjoma atņemot kopējo eksporta apjomu. Jāpiezīmē, ka ES 10 valstīs nav deklarētas silīcija ražošanas.

| (13) | Ņemot vērā importa apjomu no ĶTR pārmērīgu pieaugumu pirms paplašināšanas, uzskatīja par nepieciešamu veikt dažas importa apjomu korekcijas 2003. un 2004. gadā, lai noteiktu, kādi būtu normālie importa līmeņi minētajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā importa apjomu no ĶTR pārmērīgu pieaugumu pirms paplašināšanas, uzskatīja par nepieciešamu veikt dažas importa apjomu korekcijas 2003. un 2004. gadā, lai noteiktu, kādi būtu normālie importa līmeņi minētajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas.

| (14) | Šajā ziņā tika konstatēts, ka importa apjomu no ĶTR vidējais pieaugums 2001. un 2002. gadā bija 13 %. Uz šā pamata importa no ĶTR normālais līmenis 2003. un 2004. gadā tika noteikts, pieskaitot 13 % gada pieaugumu iepriekšējo gadu importa apjomiem, kuri, kā varētu gaidīt, būtu normālie importa līmeņi minētajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas. |
| --- | --- |

(14)

Šajā ziņā tika konstatēts, ka importa apjomu no ĶTR vidējais pieaugums 2001. un 2002. gadā bija 13 %. Uz šā pamata importa no ĶTR normālais līmenis 2003. un 2004. gadā tika noteikts, pieskaitot 13 % gada pieaugumu iepriekšējo gadu importa apjomiem, kuri, kā varētu gaidīt, būtu normālie importa līmeņi minētajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas.

| (15) | Izmantojot to pašu metodoloģiju, eksporta no ES 10 valstīm 2004. gada provizoriskais aprēķins tika veikts, pieskaitot 2003. gada kopējam eksporta apjomam normālu kāpumu 80 %, ko atzina par vidējo eksporta apjomu kāpumu 2002. un 2003. gadā.
  1. tabula
  Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs










  (tonnās) |
| --- | --- |
| Gads | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (provizorisks aprēķins) |
| Imports uz ES 10 valstīm, | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 (provizorisks aprēķins) | 26 957 |
| Eksports no ES 10 valstīm, | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |
| Kopējais pieprasījums ES 10 valstīs, | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |
| Avots: Eurostat dati un provizoriskie aprēķini 2003. un 2004. gadam. |

(15)

Izmantojot to pašu metodoloģiju, eksporta no ES 10 valstīm 2004. gada provizoriskais aprēķins tika veikts, pieskaitot 2003. gada kopējam eksporta apjomam normālu kāpumu 80 %, ko atzina par vidējo eksporta apjomu kāpumu 2002. un 2003. gadā.

1. tabula

Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs

(tonnās)

Gads

2000

2001

2002

2003

2004 (provizorisks aprēķins)

Imports uz ES 10 valstīm,

18 815

19 802

22 661

23 855 (provizorisks aprēķins)

26 957

Eksports no ES 10 valstīm,

37

6

84

153

275

Kopējais pieprasījums ES 10 valstīs,

18 778

19 795

22 576

23 703

26 682

Avots: Eurostat dati un provizoriskie aprēķini 2003. un 2004. gadam.

| (16) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka pieprasījums ES 10 valstīs ir aptuveni 6 % no ES 15 valstu pieprasījuma līmeņa, kā tas tika provizoriski aprēķināts ĶTR izcelsmes silīcija importam noteikto antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskata pēdējā izmeklēšanā, atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 398/2004. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka pieprasījums ES 10 valstīs ir aptuveni 6 % no ES 15 valstu pieprasījuma līmeņa, kā tas tika provizoriski aprēķināts ĶTR izcelsmes silīcija importam noteikto antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskata pēdējā izmeklēšanā, atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 398/2004.

3.   Alternatīvi piegādes avoti, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs

| (17) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka ir pietiekami daudz ĶTR piegādēm alternatīvu potenciālu piegādes avotu, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs, pat ja ES 15 valstīs piemērojama antidempinga maksājuma attiecināšana arī uz 10 jaunajām dalībvalstīm pilnībā izbeigtu ĶTR importu vai izraisītu ĶTR importa kritumu. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka ir pietiekami daudz ĶTR piegādēm alternatīvu potenciālu piegādes avotu, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs, pat ja ES 15 valstīs piemērojama antidempinga maksājuma attiecināšana arī uz 10 jaunajām dalībvalstīm pilnībā izbeigtu ĶTR importu vai izraisītu ĶTR importa kritumu.

| (18) | Potenciāls silīcija piedāvājums aptuveni 18 000 tonnu apjomā ir pieejams no ES 15 valstīm. Šo aprēķinu veica, pamatojoties uz termiņa beigu pārskata pēdējo izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro ĶTR izcelsmes silīcija importam. Tika konstatēts, ka 2001. gadā ES 15 valstīs ražotā silīcija apjoms sasniedza 148 000 tonnu. Tajā pašā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā tika konstatēts, ka ES 15 valstīs ražošanas jauda bija aptuveni 166 000 tonnu, kas liecina, ka neizmantotā jauda bija aptuveni 18 000 tonnu. |
| --- | --- |

(18)

Potenciāls silīcija piedāvājums aptuveni 18 000 tonnu apjomā ir pieejams no ES 15 valstīm. Šo aprēķinu veica, pamatojoties uz termiņa beigu pārskata pēdējo izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro ĶTR izcelsmes silīcija importam. Tika konstatēts, ka 2001. gadā ES 15 valstīs ražotā silīcija apjoms sasniedza 148 000 tonnu. Tajā pašā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā tika konstatēts, ka ES 15 valstīs ražošanas jauda bija aptuveni 166 000 tonnu, kas liecina, ka neizmantotā jauda bija aptuveni 18 000 tonnu.

| (19) | Turklāt citi potenciāli silīcija piegādes avoti (uz kuriem neattiecas antidempinga maksājumi) ir, cita starpā, Norvēģijā (ar neizmantotu jaudu 18 000 tonnu), Brazīlijā, Kanādā un ASV. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt citi potenciāli silīcija piegādes avoti (uz kuriem neattiecas antidempinga maksājumi) ir, cita starpā, Norvēģijā (ar neizmantotu jaudu 18 000 tonnu), Brazīlijā, Kanādā un ASV.

| (20) | Kā izklāstīts 11. apsvērumā, tika konstatēts arī, ka pēcpaplašināšanas periodā, t. i., laikposmā no 2004. gada maija līdz novembrim, par kuru Eurostat jau sniedzis ticamus datus, pakāpeniski palielinājās imports no citiem avotiem, īpaši no Norvēģijas un Brazīlijas, kā arī pakāpeniski palielinājās pārdošana no ES 15 valstīm. Pārdošana no ES 15 valstīm pieauga četrkārt, importa apjomi no Norvēģijas – pieckārt un no Brazīlijas – seškārt, salīdzinot ar 2003. gada attiecīgo periodu.
  2. tabula
  Importa apjomi uz ES 10 valstīm no Norvēģijas, Brazīlijas un pārdošana no ES 15 valstīm








  (tonnas) |
| --- | --- |
| Gada periods | Pārdošana no ES 15 valstīm | Importa apjomi no Norvēģijas | Importa apjomi no Brazīlijas |
| 2003. gada maijs–novembris | 2 070 | 238 | 152 |
| 2004. gada maijs–novembris | 7 772 | 1 144 | 975 |

(20)

Kā izklāstīts 11. apsvērumā, tika konstatēts arī, ka pēcpaplašināšanas periodā, t. i., laikposmā no 2004. gada maija līdz novembrim, par kuru Eurostat jau sniedzis ticamus datus, pakāpeniski palielinājās imports no citiem avotiem, īpaši no Norvēģijas un Brazīlijas, kā arī pakāpeniski palielinājās pārdošana no ES 15 valstīm. Pārdošana no ES 15 valstīm pieauga četrkārt, importa apjomi no Norvēģijas – pieckārt un no Brazīlijas – seškārt, salīdzinot ar 2003. gada attiecīgo periodu.

2. tabula

Importa apjomi uz ES 10 valstīm no Norvēģijas, Brazīlijas un pārdošana no ES 15 valstīm

(tonnas)

Gada periods

Pārdošana no ES 15 valstīm

Importa apjomi no Norvēģijas

Importa apjomi no Brazīlijas

2003. gada maijs–novembris

2 070

238

152

2004. gada maijs–novembris

7 772

1 144

975

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nopietna pamata uzskatam, ka būs silīcija deficīts ES 10 valstu tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nopietna pamata uzskatam, ka būs silīcija deficīts ES 10 valstu tirgū.

4.   Ietekmes uz izmaksām novērtējums

| (22) | Kā atzinušas dažādas ieinteresētās personas, silīcijs ir starpprodukts, kuru izmanto tikai neliels skaits pārstrādes ražotņu jaunajās dalībvalstīs, jo īpaši sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanai. |
| --- | --- |

(22)

Kā atzinušas dažādas ieinteresētās personas, silīcijs ir starpprodukts, kuru izmanto tikai neliels skaits pārstrādes ražotņu jaunajās dalībvalstīs, jo īpaši sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanai.

| (23) | Alumīnija ražotāji ES 10 valstīs apliecina, ka sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas procesā patērētā silīcija vidējais īpatsvars svārstās starp 3 % un 13,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Alumīnija ražotāji ES 10 valstīs apliecina, ka sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas procesā patērētā silīcija vidējais īpatsvars svārstās starp 3 % un 13,5 %.

| (24) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka silīcija cenas palielināšanai ES 10 valstīs vai cita alternatīva piegādes avota izvēlei, visticamāk, būs maza ietekme uz ES 10 valstu lietotāju ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka silīcija cenas palielināšanai ES 10 valstīs vai cita alternatīva piegādes avota izvēlei, visticamāk, būs maza ietekme uz ES 10 valstu lietotāju ražošanas izmaksām.

| (25) | Ņemot vērā iepriekš minēto silīcija procentuālo patēriņu sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanā un to, ka antidempinga maksājums par silīcija importu no ĶTR ir 49 %, ietekme uz sekundāru alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām būtu tikai 1,47 % līdz 6,6 % robežās no sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā iepriekš minēto silīcija procentuālo patēriņu sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanā un to, ka antidempinga maksājums par silīcija importu no ĶTR ir 49 %, ietekme uz sekundāru alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām būtu tikai 1,47 % līdz 6,6 % robežās no sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām.

| (26) | Dažas ieinteresētās puses norādīja, ka, attiecinot antidempinga pasākumus uz importu uz ES 10 valstīm, tika meklēti alternatīvi silīcija piegādes avoti, bet šādi alternatīvi avoti nozīmēja silīcija cenu kāpumu par aptuveni 34 %. Šajā sakarā tika konstatēts, ka ietekme uz sekundāru alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām būtu pat mazāka un iekļautos 1 % līdz 4,6 % robežās no sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(26)

Dažas ieinteresētās puses norādīja, ka, attiecinot antidempinga pasākumus uz importu uz ES 10 valstīm, tika meklēti alternatīvi silīcija piegādes avoti, bet šādi alternatīvi avoti nozīmēja silīcija cenu kāpumu par aptuveni 34 %. Šajā sakarā tika konstatēts, ka ietekme uz sekundāru alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām būtu pat mazāka un iekļautos 1 % līdz 4,6 % robežās no sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām.

5.   Ieinteresēto personu sniegtie apsvērumi

| (27) | Daži importētāji un lietotāji apgalvoja, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija piedāvājuma trūkums. Tomēr, kā izklāstīts 11., 19. un 20. apsvērumā, pēc paplašināšanas importa apjomi no ĶTR uz ES 10 valstīm pakāpeniski tika aizstāti ar ES 15 valstu, Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes silīciju. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija deficīts. |
| --- | --- |

(27)

Daži importētāji un lietotāji apgalvoja, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija piedāvājuma trūkums. Tomēr, kā izklāstīts 11., 19. un 20. apsvērumā, pēc paplašināšanas importa apjomi no ĶTR uz ES 10 valstīm pakāpeniski tika aizstāti ar ES 15 valstu, Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes silīciju. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija deficīts.

| (28) | Viens no lietotājiem ES 10 valstīs, kā arī Slovākijas un Slovēnijas iestādes apgalvoja, ka citas izcelsmes silīcijs pēc kvalitātes atšķiras no ĶTR izcelsmes silīcija. Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka Regulā (EK) Nr. 389/2004, noslēdzot antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatu attiecībā uz ĶTR izcelsmes silīcija importu, norādīts, ka ĶTR ražotajam un uz Kopienu eksportētajam silīcijam, kā arī Norvēģijā ražotajam un Kopienas ražotāju Kopienā ražotajam silīcijam ir vienas un tas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatpielietojums. Tādēļ tie pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. Tika norādīts, ka nav jāveic nekāda pielāgošana attiecībā uz ražojuma kvalitāti. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ar iepriekš nosaukto valstu importu aizstātais Ķīnas imports uz ES 10 valstīm atšķirtos pēc kvalitātes. Bez tam importa no citām valstīm kāpums, kā izklāstīts šīs regulas 11., 19 un 20. apsvērumā, liecina, ka ražojumi ir savstarpēji aizstājami. |
| --- | --- |

(28)

Viens no lietotājiem ES 10 valstīs, kā arī Slovākijas un Slovēnijas iestādes apgalvoja, ka citas izcelsmes silīcijs pēc kvalitātes atšķiras no ĶTR izcelsmes silīcija. Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka Regulā (EK) Nr. 389/2004, noslēdzot antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatu attiecībā uz ĶTR izcelsmes silīcija importu, norādīts, ka ĶTR ražotajam un uz Kopienu eksportētajam silīcijam, kā arī Norvēģijā ražotajam un Kopienas ražotāju Kopienā ražotajam silīcijam ir vienas un tas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatpielietojums. Tādēļ tie pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. Tika norādīts, ka nav jāveic nekāda pielāgošana attiecībā uz ražojuma kvalitāti. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ar iepriekš nosaukto valstu importu aizstātais Ķīnas imports uz ES 10 valstīm atšķirtos pēc kvalitātes. Bez tam importa no citām valstīm kāpums, kā izklāstīts šīs regulas 11., 19 un 20. apsvērumā, liecina, ka ražojumi ir savstarpēji aizstājami.

| (29) | Tas pats lietotājs arī apgalvoja, ka ietekme uz sekundāru alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām nav nenozīmīga, ņemot vērā zemās peļņas normas šajā nozarē. Šajā sakarā tiek atgādināts 25. un 26. apsvērumā izteiktais secinājums, ka antidempinga pasākumu attiecināšanai būs ierobežota ietekme uz silīcija metāla lietotājiem ES 10 valstīs ar sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas kopējo izmaksu maksimālo kāpumu 6,6 %. Tomēr tas nebija pārliecinošs iemesls, lai grozītu spēkā esošos pasākumus, ieviešot pārejas režīmu. Patiešām šī ietekme nebija būtiski atšķirīga no tās ietekmes ES 15 valstīs, kas tika lēsta izmeklēšanā, uz kuras pamata noteica galīgos pasākumus 2004. gadā un konstatēja, ka spēkā esošajiem pasākumiem nebūs būtiskas ietekmes uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(29)

Tas pats lietotājs arī apgalvoja, ka ietekme uz sekundāru alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām nav nenozīmīga, ņemot vērā zemās peļņas normas šajā nozarē. Šajā sakarā tiek atgādināts 25. un 26. apsvērumā izteiktais secinājums, ka antidempinga pasākumu attiecināšanai būs ierobežota ietekme uz silīcija metāla lietotājiem ES 10 valstīs ar sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanas kopējo izmaksu maksimālo kāpumu 6,6 %. Tomēr tas nebija pārliecinošs iemesls, lai grozītu spēkā esošos pasākumus, ieviešot pārejas režīmu. Patiešām šī ietekme nebija būtiski atšķirīga no tās ietekmes ES 15 valstīs, kas tika lēsta izmeklēšanā, uz kuras pamata noteica galīgos pasākumus 2004. gadā un konstatēja, ka spēkā esošajiem pasākumiem nebūs būtiskas ietekmes uz lietotājiem.

6.   Secinājums

| (30) | Ņemot vērā maksājuma ierobežoto ietekmi uz alumīnija sakausējumu ražošanas izmaksām ES 10 valstīs un alternatīvu piegādes avotu uz ES 10 valstīm esību, tiek secināts, ka ES 15 valstīs spēkā esošo pasākumu attiecināšana arī uz 10 ES valstīm, visticamāk, neizraisīs pēkšņu un pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. Tāpēc nav pamata ieviest pārejas režīmu, |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā maksājuma ierobežoto ietekmi uz alumīnija sakausējumu ražošanas izmaksām ES 10 valstīs un alternatīvu piegādes avotu uz ES 10 valstīm esību, tiek secināts, ka ES 15 valstīs spēkā esošo pasākumu attiecināšana arī uz 10 ES valstīm, visticamāk, neizraisīs pēkšņu un pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. Tāpēc nav pamata ieviest pārejas režīmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam uzsāktais daļējs starpposma pārskats attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam, ar šo tiek izbeigts.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 23. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-L. SCHILTZ

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp.

2

(3)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

3

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 786/2005

(2005. gada 25. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 26. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 25. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 77,3 |
| 204 | 85,3 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 86,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,3 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 64,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,9 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 71,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 40,8 |
| 204 | 37,6 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 46,5 |
| 388 | 63,6 |
| 400 | 48,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 59,1 |
| 999 | 56,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 60,1 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 64,4 |
| 624 | 64,9 |
| 999 | 70,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,2 |
| 400 | 94,3 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 57,3 |
| 512 | 70,0 |
| 524 | 64,3 |
| 528 | 66,5 |
| 720 | 49,9 |
| 804 | 96,5 |
| 999 | 74,4 |
| 0809 20 95 | 400 | 432,0 |
| 999 | 432,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

77,3

204

85,3

212

97,2

999

86,6

0707 00 05

052

98,3

204

30,3

999

64,3

0709 90 70

052

91,9

624

50,3

999

71,1

0805 10 20

052

40,8

204

37,6

212

108,2

220

46,5

388

63,6

400

48,8

528

45,4

624

59,1

999

56,3

0805 50 10

052

107,2

388

60,1

524

56,8

528

64,4

624

64,9

999

70,7

0808 10 80

388

92,2

400

94,3

404

78,7

508

57,3

512

70,0

524

64,3

528

66,5

720

49,9

804

96,5

999

74,4

0809 20 95

400

432,0

999

432,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 787/2005

(2005. gada 25. maijs)

par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kurš izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (3), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešajām valstīm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2005. gada 16. līdz 20. maijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz piegādes saistību apjomu attiecīgajai valstij, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantu ĀKK un Indijas preferences cukuram. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2005. gada 16. līdz 20. maijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz piegādes saistību apjomu attiecīgajai valstij, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantu ĀKK un Indijas preferences cukuram.

| (5) | Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts, |
| --- | --- |

(5)

Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz importa atļauju pieteikumiem, kas iesniegti no 2005. gada 16. līdz 20. maijam, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 26. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 568/2005 (OV L 97, 15.4.2005., 9. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

ĀKK–INDIJAS preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 II sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 0 | Sasniegts |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Sasniegts |
| Gajāna | 0 | Sasniegts |
| Indija | 100 | |
| Ziloņkaula Krasts | 26,3398 | Sasniegts |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 0 | Sasniegts |
| Maurīcija | 0 | Sasniegts |
| Mozambika | 0 | Sasniegts |
| Sentkitsa un Nevisa | 100 | |
| Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005

Limits

Barbadosa

100

Beliza

0

Sasniegts

Kongo

100

Fidži

0

Sasniegts

Gajāna

0

Sasniegts

Indija

100

Ziloņkaula Krasts

26,3398

Sasniegts

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

0

Sasniegts

Maurīcija

0

Sasniegts

Mozambika

0

Sasniegts

Sentkitsa un Nevisa

100

Svazilenda

0

Sasniegts

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Sasniegts

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | — | |
| Beliza | 100 | |
| Kongo | — | |
| Fidži | 100 | |
| Gajāna | 100 | |
| Indija | — | |
| Ziloņkaula Krasts | — | |
| Jamaika | — | |
| Kenija | — | |
| Madagaskara | — | |
| Malāvija | 100 | |
| Maurīcija | 100 | |
| Mozambika | 100 | |
| Sentkitsa un Nevisa | — | |
| Svazilenda | 100 | |
| Tanzānija | — | |
| Trinidāda un Tobago | — | |
| Zambija | — | |
| Zimbabve | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005

Limits

Barbadosa

—

Beliza

100

Kongo

—

Fidži

100

Gajāna

100

Indija

—

Ziloņkaula Krasts

—

Jamaika

—

Kenija

—

Madagaskara

—

Malāvija

100

Maurīcija

100

Mozambika

100

Sentkitsa un Nevisa

—

Svazilenda

100

Tanzānija

—

Trinidāda un Tobago

—

Zambija

—

Zimbabve

100

ĀKK–INDIJAS īpašas preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 III sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Indija | 0 | Sasniegts |
| ĀKK | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005

Limits

Indija

0

Sasniegts

ĀKK

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 IV sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| Kuba | 0 | Sasniegts |
| Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 16.–20.5.2005

Limits

Brazīlija

0

Sasniegts

Kuba

0

Sasniegts

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 788/2005

(2005. gada 25. maijs),

ar ko nosaka galīgo kompensācijas likmi un procentus B sistēmas izvešanas atļauju piešķiršanai augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 1961/2001 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz eksporta kompensācijām augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 6. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 291/2005 (3) noteikti orientējošie daudzumi, attiecībā uz ko var piešķirt B sistēmas izvešanas atļaujas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 291/2005 (3) noteikti orientējošie daudzumi, attiecībā uz ko var piešķirt B sistēmas izvešanas atļaujas.

| (2) | B sistēmas atļaujām, kas laikā no 2005. gada 16. marta līdz 13. maijam pieprasītas attiecībā uz tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem, galīgā kompensācijas likme jānosaka orientējošās likmes līmenī un jānosaka piešķīruma procentuālās daļas pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

B sistēmas atļaujām, kas laikā no 2005. gada 16. marta līdz 13. maijam pieprasītas attiecībā uz tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem, galīgā kompensācijas likme jānosaka orientējošās likmes līmenī un jānosaka piešķīruma procentuālās daļas pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

B sistēmas izvešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 291/2005 1. pantu iesniegti laikposmā no 2005. gada 16. marta līdz 13. maijam, piešķīruma procentuālās daļas un piemērojamās kompensācijas likmes noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 26. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. maijā

Komisijas vārdā —

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 49, 22.2.2005., 4. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Pieprasīto daudzumu piešķīruma procentuālās daļas un kompensācijas likme, kas piemērojama B sistēmas atļaujām, kas pieprasītas laikā no 2005. gada 16. marta līdz 13. maijam (tomāti, apelsīni, citroni un āboli)

| Produkts | Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Pieprasīto daudzumu piešķīruma procentuālās daļas |
| --- | --- | --- |
| Tomāti | 30 | 100 % |
| Apelsīni | 35 | 100 % |
| Citroni | 55 | 100 % |
| Āboli | 37 | 100 % |

Produkts

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Pieprasīto daudzumu piešķīruma procentuālās daļas

Tomāti

30

100 %

Apelsīni

35

100 %

Citroni

55

100 %

Āboli

37

100 %

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 789/2005

(2005. gada 25. maijs),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1858/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu realizācijas ienākumu zudumu kompensēšanai banānu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 13. februāra Regulu (EEK) Nr. 404/93 par banānu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1858/93 (2) 7. pantu ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz avansa pieprasījumu iesniegšanu, kā arī attiecībā uz tās kompensācijas atlikuma izmaksas pieprasījumu, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 404/93 12. pantā un ar ko kompensē realizācijas ienākumu zudumus banānu nozarē. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību un gada beigās laikus saņemtu visus datus un informāciju, jo īpaši to, kas vajadzīga atbalsta noteikšanai, ir jāparedz sankcijas par termiņa kavējumiem attiecībā uz atbalsta atlikuma izmaksas pieprasījuma iesniegšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1858/93 (2) 7. pantu ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz avansa pieprasījumu iesniegšanu, kā arī attiecībā uz tās kompensācijas atlikuma izmaksas pieprasījumu, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 404/93 12. pantā un ar ko kompensē realizācijas ienākumu zudumus banānu nozarē. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību un gada beigās laikus saņemtu visus datus un informāciju, jo īpaši to, kas vajadzīga atbalsta noteikšanai, ir jāparedz sankcijas par termiņa kavējumiem attiecībā uz atbalsta atlikuma izmaksas pieprasījuma iesniegšanu.

| (2) | Turklāt jāprecizē tas, kādi apliecinoši dokumenti jāpievieno izmaksas pieprasījumam, un jānorāda, ka dokumentos jābūt pierādījumam par to, ka preces ir pārdotas, un jo īpaši par to, ka pircējs tās ir pieņēmis. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt jāprecizē tas, kādi apliecinoši dokumenti jāpievieno izmaksas pieprasījumam, un jānorāda, ka dokumentos jābūt pierādījumam par to, ka preces ir pārdotas, un jo īpaši par to, ka pircējs tās ir pieņēmis.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 1858/93. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 1858/93.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1858/93 7. pantu groza šādi.

| 1) | Minētā panta 2. punkta b) apakšpunkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Ja atbalsta atlikuma izmaksas pieprasījumu iesniedz vēlāk par b) apakšpunkta pirmajā daļā minēto datumu, atlikuma summu, kuru ražotājs būtu tiesīgs saņemt, ja laicīgi iesniegtu pieprasījumu, katru darbdienu samazina par 1 %. Pieprasījumu nepieņem, ja kavējums pārsniedz piecpadsmit dienas.
  Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos kompetentā iestāde var pieņemt atlikuma izmaksas pieprasījumu, kas iesniegts pēc b) apakšpunkta pirmajā daļā minētā datuma, ja vien termiņa kavējums netraucē veikt 10. panta 1. punktā paredzētās pārbaudes. Šādos gadījumos nepiemēro iepriekšējās daļas noteikumus.” |
| --- | --- |

1)

Minētā panta 2. punkta b) apakšpunkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ja atbalsta atlikuma izmaksas pieprasījumu iesniedz vēlāk par b) apakšpunkta pirmajā daļā minēto datumu, atlikuma summu, kuru ražotājs būtu tiesīgs saņemt, ja laicīgi iesniegtu pieprasījumu, katru darbdienu samazina par 1 %. Pieprasījumu nepieņem, ja kavējums pārsniedz piecpadsmit dienas.

Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos kompetentā iestāde var pieņemt atlikuma izmaksas pieprasījumu, kas iesniegts pēc b) apakšpunkta pirmajā daļā minētā datuma, ja vien termiņa kavējums netraucē veikt 10. panta 1. punktā paredzētās pārbaudes. Šādos gadījumos nepiemēro iepriekšējās daļas noteikumus.”

| 2) | Minētā panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Pieprasījumam jāpievieno šādi dokumenti:






  — | atbilstības sertifikāti vai, attiecīgā gadījumā, Komisijas Regulas (EK) Nr. 2898/95 7. pantā minētais atbrīvojuma sertifikāts (3), |
| --- | --- | --- |

2)

Minētā panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Pieprasījumam jāpievieno šādi dokumenti:

—

atbilstības sertifikāti vai, attiecīgā gadījumā, Komisijas Regulas (EK) Nr. 2898/95 7. pantā minētais atbrīvojuma sertifikāts (3),

| — | rēķini par pārdošanu, |
| --- | --- |

—

rēķini par pārdošanu,

| — | pārvadājuma dokumenti attiecībā uz banāniem, kas realizēti ārpus attiecīgā ražošanas reģiona. |
| --- | --- |

—

pārvadājuma dokumenti attiecībā uz banāniem, kas realizēti ārpus attiecīgā ražošanas reģiona.

Iesniegtajos dokumentos jābūt pierādījumam par to, ka pircējs ir pieņēmis preci.

| 3) | Pievieno šādu 4.a punktu:
  “4.a   Nepieņem pieprasījumus, kuros nav iekļauti 3. punktā minētie dati un kuriem nav pievienoti 4. punktā minētie apliecinošie dokumenti un pierādījumi.” |
| --- | --- |

3)

Pievieno šādu 4.a punktu:

“4.a   Nepieņem pieprasījumus, kuros nav iekļauti 3. punktā minētie dati un kuriem nav pievienoti 4. punktā minētie apliecinošie dokumenti un pierādījumi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 1. panta 2) un 3) punktu pirmoreiz piemēro attiecībā uz avansa pieprasījumiem par daudzumiem, kas realizēti 2005. gada maijā un jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 170, 13.7.1993., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 471/2001 (OV L 67, 9.3.2001., 52. lpp.).

2

(3)  OV L 304, 16.12.1995., 17. lpp.”

3

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 790/2005

(2005. gada 25. maijs),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2406/96, ar ko paredz kopējus tirdzniecības standartus attiecībā uz noteiktiem zivsaimniecības produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 104/2000 2. panta 1. punkts paredz, ka minētās regulas 1. pantā uzskaitītajiem produktiem vai šo produktu grupām var noteikt kopējus tirdzniecības standartus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 104/2000 2. panta 1. punkts paredz, ka minētās regulas 1. pantā uzskaitītajiem produktiem vai šo produktu grupām var noteikt kopējus tirdzniecības standartus.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 104/2000 IV pielikumā norādītas konkrētas sugas, uz kurām attiecas intervences mehānismi. 2003. gada Pievienošanās akts paredzēja brētliņas iekļaut šajā pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 104/2000 IV pielikumā norādītas konkrētas sugas, uz kurām attiecas intervences mehānismi. 2003. gada Pievienošanās akts paredzēja brētliņas iekļaut šajā pielikumā.

| (3) | Kopēju tirdzniecības standartu noteikšana, kas saskaņoti visā Kopienā, ir sevišķi nozīmīga to intervences mehānismu pienācīgai darbībai, kuri izklāstīti Regulā (EK) Nr. 104/2000. |
| --- | --- |

(3)

Kopēju tirdzniecības standartu noteikšana, kas saskaņoti visā Kopienā, ir sevišķi nozīmīga to intervences mehānismu pienācīgai darbībai, kuri izklāstīti Regulā (EK) Nr. 104/2000.

| (4) | Padomes 1996. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 2406/96, ar ko paredz kopējus tirdzniecības standartus attiecībā uz noteiktiem zivsaimniecības produktiem (2), nenosaka standartus attiecībā uz brētliņām. Minētā regula jāgroza, lai attiecinātu to uz brētliņām. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 1996. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 2406/96, ar ko paredz kopējus tirdzniecības standartus attiecībā uz noteiktiem zivsaimniecības produktiem (2), nenosaka standartus attiecībā uz brētliņām. Minētā regula jāgroza, lai attiecinātu to uz brētliņām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2406/96 groza šādi:

| 1) | Regulas 3. panta 1. punktu papildina ar šādu ievilkumu:






  “— | Brētliņas (Sprattus sprattus)”. |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 3. panta 1. punktu papildina ar šādu ievilkumu:

“—

Brētliņas (Sprattus sprattus)”.

| 2) | Regulas I un II pielikumu groza šādi;






  a) | Regulas I pielikuma B punktu (Zilās zivis) papildina ar vārdu “brētliņas”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas I un II pielikumu groza šādi;

a)

Regulas I pielikuma B punktu (Zilās zivis) papildina ar vārdu “brētliņas”;

| b) | Regulas II pielikumu papildina ar ierakstu, kas izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Regulas II pielikumu papildina ar ierakstu, kas izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. majā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 334, 23.12.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

---

PIELIKUMS

| Svaru mērogi | Minimālie izmēri, kas jāievēro apstākļos, kuri norādīti 7. pantā minētajos noteikumos |
| --- | --- |
| Suga | Lielums | Vienas zivs svars/kg | Zivju skaits vienā kg | Reģions | Ģeogrāfiskais reģions | Minimālais izmērs |
| Brētliņas
  (Sprattus sprattus) | 1 | 0,004 un vairāk | 250 vai mazāk | | | |

Svaru mērogi

Minimālie izmēri, kas jāievēro apstākļos, kuri norādīti 7. pantā minētajos noteikumos

Suga

Lielums

Vienas zivs svars/kg

Zivju skaits vienā kg

Reģions

Ģeogrāfiskais reģions

Minimālais izmērs

Brētliņas

(Sprattus sprattus)

1

0,004 un vairāk

250 vai mazāk

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/17

---

PADOMES LĒMUMS 2005/395/KĀDP

(2005. gada 10. maijs),

ar ko groza Lēmumu 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Pašreizējā Eiropas Savienības Militārā štāba (EUMS) organizācija un struktūra neatbilst vairākiem jauniem tā uzdevumiem. |
| --- | --- |

(1)

Pašreizējā Eiropas Savienības Militārā štāba (EUMS) organizācija un struktūra neatbilst vairākiem jauniem tā uzdevumiem.

| (2) | Turklāt attiecībā uz autonomu militāru operāciju veikšanu Padome noteiktos apstākļos pēc ES Militārās komitejas ieteikuma var nolemt izmantot EUMS kolektīvās spējas, jo īpaši gadījumos, kad nepieciešama civili militāra reakcija un kad nav noteikts nacionālais štābs. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt attiecībā uz autonomu militāru operāciju veikšanu Padome noteiktos apstākļos pēc ES Militārās komitejas ieteikuma var nolemt izmantot EUMS kolektīvās spējas, jo īpaši gadījumos, kad nepieciešama civili militāra reakcija un kad nav noteikts nacionālais štābs.

| (3) | Tādēļ ir nepieciešams mainīt EUMS kompetenci un struktūru. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir nepieciešams mainīt EUMS kompetenci un struktūru.

| (4) | 2005. gada 12. aprīlī Politikas un drošības komiteja ieteica mainīt EUMS kompetenci un struktūru. |
| --- | --- |

(4)

2005. gada 12. aprīlī Politikas un drošības komiteja ieteica mainīt EUMS kompetenci un struktūru.

| (5) | Tādēļ būtu jāgroza Lēmums 2001/80/KĀDP (1), |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu jāgroza Lēmums 2001/80/KĀDP (1),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2001/80/KĀDP groza šādi.

| 1) | Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Eiropas Savienības Militārā štāba kompetence un struktūra ir noteikta šā lēmuma pielikumā.”. |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Eiropas Savienības Militārā štāba kompetence un struktūra ir noteikta šā lēmuma pielikumā.”.

| 2) | Lēmuma 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “4. pants
  Uz Eiropas Savienības Militārā štāba locekļiem attiecas noteikumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes Ģenerālsekretariātu (2). |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

Uz Eiropas Savienības Militārā štāba locekļiem attiecas noteikumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes Ģenerālsekretariātu (2).

| 3) | Lēmuma 2001/80/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 2001/80/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 10. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KRECKÉ

---

(1)  OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.

1

(2)  OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp.”.

2

---

PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS MILITĀRĀ ŠTĀBA KOMPETENCE UN STRUKTŪRA

1.   Ievads

Helsinkos ES dalībvalstis nolēma Padomē izveidot jaunas pastāvīgas politiskas un militāras struktūras, kas ļautu ES uzņemties Līgumā par Eiropas Savienību definētos pienākumus attiecībā uz visu veidu konfliktu novēršanu un krīzes pārvarēšanas operācijām. Kā paredzēts Helsinku ziņojumā, EUMS“Padomes struktūrās nodrošina militāro kompetenci un atbalstu EKDĀP, jo īpaši ES vadīto krīzes pārvarēšanas operāciju nodrošināšanai.”

Eiropadome 2003. gada 12. un 13. decembra sanāksmē atzinīgi novērtēja dokumentu “Aizsardzība Eiropā, NATO/ES konsultācijas, plānošana un operācijas”. Eiropadome 2004. gada 16. un 17. decembrī apstiprināja sīki izstrādātus priekšlikumus attiecībā uz minētā dokumenta īstenošanu. EUMS kompetenci definē, kā izklāstīts turpmāk.

2.   Misija

Militārajam štābam ir jāveic agrīnā brīdināšana, situācijas novērtēšana un stratēģiskā plānošana attiecībā uz misijām un uzdevumiem, kas paredzēti ES līguma 17. panta 2. punktā, tostarp tiem, kas norādīti Eiropas drošības stratēģijā. Tas ietver arī Eiropas nacionālo un daudznacionālo spēku identificēšanu un darbības plānu un lēmumu īstenošanu saskaņā ar Eiropas Savienības Militārās komitejas (ESMK) norādēm.

3.   Loma

| — | EUMS ir ES militārās kompetences avots, |
| --- | --- |

—

EUMS ir ES militārās kompetences avots,

| — | tas nodrošina saikni starp ESMK, no vienas puses, un ES pieejamiem militārajiem resursiem, no otras puses, un saskaņā ar ESMK norādēm nodrošina militāro kompetenci ES struktūrām, |
| --- | --- |

—

tas nodrošina saikni starp ESMK, no vienas puses, un ES pieejamiem militārajiem resursiem, no otras puses, un saskaņā ar ESMK norādēm nodrošina militāro kompetenci ES struktūrām,

| — | tas veic trīs galvenās operatīvās funkcijas: agrīno brīdināšanu, situācijas novērtēšanu un stratēģisko plānošanu, |
| --- | --- |

—

tas veic trīs galvenās operatīvās funkcijas: agrīno brīdināšanu, situācijas novērtēšanu un stratēģisko plānošanu,

| — | tas nodrošina agrīnās brīdināšanas iespējas, plāno, izvērtē un izstrādā ieteikumus attiecībā uz krīžu pārvarēšanas koncepciju un vispārējo militāro stratēģiju un īsteno ESMK lēmumus un pamatnostādnes, |
| --- | --- |

—

tas nodrošina agrīnās brīdināšanas iespējas, plāno, izvērtē un izstrādā ieteikumus attiecībā uz krīžu pārvarēšanas koncepciju un vispārējo militāro stratēģiju un īsteno ESMK lēmumus un pamatnostādnes,

| — | tas atbalsta ESMK attiecībā uz situāciju novērtēšanu un stratēģiskās plānošanas militārajiem aspektiem (1) visu veidu misijās un uzdevumos, kas paredzēti ES līguma 17. panta 2. punktā, tostarp attiecībā uz tiem, kas norādīti Eiropas drošības stratēģijā, visās ES vadītajās operācijās neatkarīgi no tā, vai ES izmanto NATO spēkus un iespējas, |
| --- | --- |

—

tas atbalsta ESMK attiecībā uz situāciju novērtēšanu un stratēģiskās plānošanas militārajiem aspektiem (1) visu veidu misijās un uzdevumos, kas paredzēti ES līguma 17. panta 2. punktā, tostarp attiecībā uz tiem, kas norādīti Eiropas drošības stratēģijā, visās ES vadītajās operācijās neatkarīgi no tā, vai ES izmanto NATO spēkus un iespējas,

| — | tas atbalsta (pēc ĢS/AP vai Politikas un drošības komitejas (PDK) lūguma) pagaidu misijas uz trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu konsultācijas un palīdzību konfliktu novēršanas militārajos aspektos, krīžu pārvarēšanā un pēckonflikta stabilizēšanā, |
| --- | --- |

—

tas atbalsta (pēc ĢS/AP vai Politikas un drošības komitejas (PDK) lūguma) pagaidu misijas uz trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu konsultācijas un palīdzību konfliktu novēršanas militārajos aspektos, krīžu pārvarēšanā un pēckonflikta stabilizēšanā,

| — | tas veicina mērķa potenciāla izstrādes, izvērtēšanas un pārskatīšanas procesu, ņemot vērā iesaistīto dalībvalstu vajadzību nodrošināt saskaņotību ar NATO aizsardzības un plānošanas procesu (DPP) un plānošanas un plānu pārskatīšanas procesu (PARP) sakarā ar Partnerattiecībām mieram saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojas, |
| --- | --- |

—

tas veicina mērķa potenciāla izstrādes, izvērtēšanas un pārskatīšanas procesu, ņemot vērā iesaistīto dalībvalstu vajadzību nodrošināt saskaņotību ar NATO aizsardzības un plānošanas procesu (DPP) un plānošanas un plānu pārskatīšanas procesu (PARP) sakarā ar Partnerattiecībām mieram saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojas,

| — | tas strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, |
| --- | --- |

—

tas strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru,

| — | tas ir atbildīgs par uzraudzīšanu, novērtēšanu un ieteikumu sniegšanu par mācībām un savietojamību attiecībā uz spēkiem un iespējām, ko ES rīcībā ir nodevušas dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

tas ir atbildīgs par uzraudzīšanu, novērtēšanu un ieteikumu sniegšanu par mācībām un savietojamību attiecībā uz spēkiem un iespējām, ko ES rīcībā ir nodevušas dalībvalstis,

| — | tas saglabā spēju pastiprināt nacionālo MQ, kas nozīmēts īstenot autonomu ES operāciju, galvenokārt ar Civilās /militārās vienības starpniecību, |
| --- | --- |

—

tas saglabā spēju pastiprināt nacionālo MQ, kas nozīmēts īstenot autonomu ES operāciju, galvenokārt ar Civilās /militārās vienības starpniecību,

| — | tā pienākums ir ar Civilās/militārās vienības starpniecību radīt autonomas ES militāras operācijas plānošanai un īstenošanai nepieciešamo jaudu un uzturēt to EUMS, ātri izveidot operācijas centru īpašas operācijas gadījumā, jo īpaši, ja vajadzīga vienota Civila/militāra rīcība un, tad valstu HQ nav identificēti, ja Padome pēc ESMK ieteikuma pieņēmusi lēmumu par šādu operāciju. |
| --- | --- |

—

tā pienākums ir ar Civilās/militārās vienības starpniecību radīt autonomas ES militāras operācijas plānošanai un īstenošanai nepieciešamo jaudu un uzturēt to EUMS, ātri izveidot operācijas centru īpašas operācijas gadījumā, jo īpaši, ja vajadzīga vienota Civila/militāra rīcība un, tad valstu HQ nav identificēti, ja Padome pēc ESMK ieteikuma pieņēmusi lēmumu par šādu operāciju.

4.   Uzdevumi

| — | EUMS ESMK vadībā nodrošina militāro kompetenci Ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim un ES struktūrām, |
| --- | --- |

—

EUMS ESMK vadībā nodrošina militāro kompetenci Ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim un ES struktūrām,

| — | tas uzrauga iespējamās krīzes, pamatojoties uz atbilstīgām nacionālām un daudznacionālām izlūkošanas iespējām, |
| --- | --- |

—

tas uzrauga iespējamās krīzes, pamatojoties uz atbilstīgām nacionālām un daudznacionālām izlūkošanas iespējām,

| — | tas apgādā Situācijas izvērtēšanas centru ar militāro informāciju un saņem no tā darbības rezultātus, |
| --- | --- |

—

tas apgādā Situācijas izvērtēšanas centru ar militāro informāciju un saņem no tā darbības rezultātus,

| — | tas veic iepriekšējās stratēģiskās plānošanas militāros aspektus, |
| --- | --- |

—

tas veic iepriekšējās stratēģiskās plānošanas militāros aspektus,

| — | tas, saskaņojot ar NATO, identificē un uzskaita Eiropas nacionālos un daudznacionālos spēkus operācijām, kuras vada ES, |
| --- | --- |

—

tas, saskaņojot ar NATO, identificē un uzskaita Eiropas nacionālos un daudznacionālos spēkus operācijām, kuras vada ES,

| — | tas veicina nacionālo un daudznacionālo spēku attīstību un sagatavošanu (tostarp mācības), kurus ES rīcībā ir nodevušas dalībvalstis; modalitātes par attiecībām ar NATO ir paredzētas attiecīgajos dokumentos, |
| --- | --- |

—

tas veicina nacionālo un daudznacionālo spēku attīstību un sagatavošanu (tostarp mācības), kurus ES rīcībā ir nodevušas dalībvalstis; modalitātes par attiecībām ar NATO ir paredzētas attiecīgajos dokumentos,

| — | tas organizē un koordinē procedūras nacionālajiem un daudznacionālajiem HQ, tostarp tiem NATO HQ, kuri ir pieejami ES, nodrošinot pēc iespējas labāku saderību ar NATO procedūrām, |
| --- | --- |

—

tas organizē un koordinē procedūras nacionālajiem un daudznacionālajiem HQ, tostarp tiem NATO HQ, kuri ir pieejami ES, nodrošinot pēc iespējas labāku saderību ar NATO procedūrām,

| — | tas sniedz ieguldījumu terorisma apkarošanas EDAP dimensijas militārajos aspektos, |
| --- | --- |

—

tas sniedz ieguldījumu terorisma apkarošanas EDAP dimensijas militārajos aspektos,

| — | tas sniedz ieguldījumu koncepciju, teoriju, plānu un procedūru izstrādāšanā attiecībā uz militāro spēku un iespēju izmantošanu dabas katastrofu un cilvēka izraisītu katastrofu seku pārvarēšanas operācijās, |
| --- | --- |

—

tas sniedz ieguldījumu koncepciju, teoriju, plānu un procedūru izstrādāšanā attiecībā uz militāro spēku un iespēju izmantošanu dabas katastrofu un cilvēka izraisītu katastrofu seku pārvarēšanas operācijās,

| — | tas sagatavo, plāno, vada un novērtē ES krīzes pārvarēšanas procedūru militāros aspektus, tostarp ES/NATO procedūru realizēšanu, |
| --- | --- |

—

tas sagatavo, plāno, vada un novērtē ES krīzes pārvarēšanas procedūru militāros aspektus, tostarp ES/NATO procedūru realizēšanu,

| — | tas piedalās operāciju un mācību izmaksu aprēķināšanā, |
| --- | --- |

—

tas piedalās operāciju un mācību izmaksu aprēķināšanā,

| — | tas sadarbojas ar nacionālajiem HQ un daudznacionālo spēku daudznacionālajiem HQ, |
| --- | --- |

—

tas sadarbojas ar nacionālajiem HQ un daudznacionālo spēku daudznacionālajiem HQ,

| — | tas nodibina pastāvīgas attiecības ar NATO, ievērojot “ES/NATO pastāvīgās vienošanās”, |
| --- | --- |

—

tas nodibina pastāvīgas attiecības ar NATO, ievērojot “ES/NATO pastāvīgās vienošanās”,

| — | tā paspārnē atrodas NATO Sadarbības komanda EUMS, un tas uztur ES vienību SHAPE, saskaņā ar EDAP prezidentvalsts ziņojumu, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 13.decembrī, |
| --- | --- |

—

tā paspārnē atrodas NATO Sadarbības komanda EUMS, un tas uztur ES vienību SHAPE, saskaņā ar EDAP prezidentvalsts ziņojumu, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 13.decembrī,

| — | tas nodibina atbilstīgas attiecības ar noteiktiem korespondentiem ANO, kā arī citās starptautiskās organizācijās, tostarp EDSO un ĀS, saskaņā ar vienošanos ar šīm organizācijām, |
| --- | --- |

—

tas nodibina atbilstīgas attiecības ar noteiktiem korespondentiem ANO, kā arī citās starptautiskās organizācijās, tostarp EDSO un ĀS, saskaņā ar vienošanos ar šīm organizācijām,

| — | tas atbalsta visaptverošā gūto atziņu procesa īstenošanā, |
| --- | --- |

—

tas atbalsta visaptverošā gūto atziņu procesa īstenošanā,

| — | uzdevumi, kas veicami ar Civilās/militārās vienības starpniecību:






  — | tas uzņemas veikt stratēģisko kontingenta plānošanu pēc ĢS/AP vai PDK iniciatīvas, |
| --- | --- | --- |

—

uzdevumi, kas veicami ar Civilās/militārās vienības starpniecību:

—

tas uzņemas veikt stratēģisko kontingenta plānošanu pēc ĢS/AP vai PDK iniciatīvas,

| — | tas palīdz izstrādāt teoriju/koncepciju kopumu, pamatojoties uz Civilo/militāro operāciju un mācību procesā gūtajām atziņām, |
| --- | --- |

—

tas palīdz izstrādāt teoriju/koncepciju kopumu, pamatojoties uz Civilo/militāro operāciju un mācību procesā gūtajām atziņām,

| — | tas izstrādā koncepcijas un procedūras ES operāciju centra vajadzībām un nodrošina operāciju centra darbaspēka, telpu un aprīkojuma pieejamību un gatavību operācijām un mācībām, |
| --- | --- |

—

tas izstrādā koncepcijas un procedūras ES operāciju centra vajadzībām un nodrošina operāciju centra darbaspēka, telpu un aprīkojuma pieejamību un gatavību operācijām un mācībām,

| — | tas uztur, atjaunina un nomaina ES operāciju centra materiāltehnisko bāzi un ierīces. |
| --- | --- |

—

tas uztur, atjaunina un nomaina ES operāciju centra materiāltehnisko bāzi un ierīces.

a)   Papildu funkcijas krīžu pārvarēšanas situācijās

| — | EUMS pieprasa un apstrādā īpašu informāciju no izlūkošanas organizācijām un citu saistītu informāciju no visiem pieejamiem avotiem, |
| --- | --- |

—

EUMS pieprasa un apstrādā īpašu informāciju no izlūkošanas organizācijām un citu saistītu informāciju no visiem pieejamiem avotiem,

| — | tas atbalsta EUMS Sākotnējās plānošanas pamatnostādņu un plānošanas norādījumu izstrādē PDK, |
| --- | --- |

—

tas atbalsta EUMS Sākotnējās plānošanas pamatnostādņu un plānošanas norādījumu izstrādē PDK,

| — | tas izstrādā un nosaka prioritātes militārstratēģiskajām iespējām kā pamatam ESMK militārajiem ieteikumiem PDK:






  — | nosakot vispārējās sākotnējās iespējas, |
| --- | --- | --- |

—

tas izstrādā un nosaka prioritātes militārstratēģiskajām iespējām kā pamatam ESMK militārajiem ieteikumiem PDK:

—

nosakot vispārējās sākotnējās iespējas,

| — | lietderīgi izmantojot ārējo resursu plānošanas atbalstu, kas detalizētāk analizēs un izstrādās šīs iespējas, |
| --- | --- |

—

lietderīgi izmantojot ārējo resursu plānošanas atbalstu, kas detalizētāk analizēs un izstrādās šīs iespējas,

| — | novērtējot šīs detalizētākās izskatīšanas rezultātus un vajadzības gadījumā veicot turpmāk nepieciešamās darbības, |
| --- | --- |

—

novērtējot šīs detalizētākās izskatīšanas rezultātus un vajadzības gadījumā veicot turpmāk nepieciešamās darbības,

| — | sniedzot vispārēju novērtējumu ESMK ar atbilstīgām atsaucēm uz prioritātēm un ieteikumiem, |
| --- | --- |

—

sniedzot vispārēju novērtējumu ESMK ar atbilstīgām atsaucēm uz prioritātēm un ieteikumiem,

| — | tas, rīkojoties koordinēti kopā ar nacionālo plānošanas štābu un attiecīgā gadījumā ar NATO, identificē tos spēkus, kuri varētu piedalīties iespējamās ES vadītās operācijās, |
| --- | --- |

—

tas, rīkojoties koordinēti kopā ar nacionālo plānošanas štābu un attiecīgā gadījumā ar NATO, identificē tos spēkus, kuri varētu piedalīties iespējamās ES vadītās operācijās,

| — | tas palīdz operāciju komandierim apmaiņā ar tehniskajiem līdzekļiem ar trešām valstīm, kuras piedāvā militāru palīdzību ES vadītām operācijām, un spēku koncentrēšanas konferences gatavošanā, |
| --- | --- |

—

tas palīdz operāciju komandierim apmaiņā ar tehniskajiem līdzekļiem ar trešām valstīm, kuras piedāvā militāru palīdzību ES vadītām operācijām, un spēku koncentrēšanas konferences gatavošanā,

| — | tas turpina krīzes situāciju uzraudzību, |
| --- | --- |

—

tas turpina krīzes situāciju uzraudzību,

| — | uzdevumi, ko veic ar Civilās/militārās vienības palīdzību:






  — | pēc DG E lūguma DG EUMS tas sniedz palīdzību politiski militārai stratēģiskai plānošanai, ko veic DG E uzdevumā, lai reaģētu uz krīzi (sagatavo CMC, vienotu rīcību ...), |
| --- | --- | --- |

—

uzdevumi, ko veic ar Civilās/militārās vienības palīdzību:

—

pēc DG E lūguma DG EUMS tas sniedz palīdzību politiski militārai stratēģiskai plānošanai, ko veic DG E uzdevumā, lai reaģētu uz krīzi (sagatavo CMC, vienotu rīcību ...),

| — | tas sniedz palīdzību stratēģiskai plānošanai kopīgām Civilām/militārām operācijām, ko veic, lai reaģētu uz krīzi, izstrādājot stratēģiskas iespējas, kas paredzētas krīzes pārvarēšanas procedūrās. Šāda plānošana ir tieša DG EUMS un DG E atbildība vispārējā ĢS/AP pakļautībā, |
| --- | --- |

—

tas sniedz palīdzību stratēģiskai plānošanai kopīgām Civilām/militārām operācijām, ko veic, lai reaģētu uz krīzi, izstrādājot stratēģiskas iespējas, kas paredzētas krīzes pārvarēšanas procedūrās. Šāda plānošana ir tieša DG EUMS un DG E atbildība vispārējā ĢS/AP pakļautībā,

| — | pēc DG E lūguma DG EUMS tas sniedz palīdzību civilai stratēģiskai plānošanai, ko veic DGE uzdevumā, lai reaģētu uz krīzi (sagatavo PSO, CSO utt.). |
| --- | --- |

—

pēc DG E lūguma DG EUMS tas sniedz palīdzību civilai stratēģiskai plānošanai, ko veic DGE uzdevumā, lai reaģētu uz krīzi (sagatavo PSO, CSO utt.).

b)   Papildu funkcijas operāciju laikā

| — | EUMS, darbojoties atbilstīgi ESMK norādījumiem, nepārtraukti uzrauga operāciju militāros aspektus. Tas vada stratēģisko analīzi, sazinoties ar norīkoto operācijas komandieri, lai pildītu ESMK padomdevēja lomu PDK, kas ir atbildīga par stratēģisko plānošanu, |
| --- | --- |

—

EUMS, darbojoties atbilstīgi ESMK norādījumiem, nepārtraukti uzrauga operāciju militāros aspektus. Tas vada stratēģisko analīzi, sazinoties ar norīkoto operācijas komandieri, lai pildītu ESMK padomdevēja lomu PDK, kas ir atbildīga par stratēģisko plānošanu,

| — | saskaņā ar politisko un darbības attīstību tas paredz jaunas iespējas ESMK, kas ir pamatā ESMK konsultācijām PDK, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar politisko un darbības attīstību tas paredz jaunas iespējas ESMK, kas ir pamatā ESMK konsultācijām PDK,

| — | tas sniedz ieguldījumu ES operāciju centra vadošā kodola pastiprināšanā un pēc vajadzības tālākā izaugsmē, |
| --- | --- |

—

tas sniedz ieguldījumu ES operāciju centra vadošā kodola pastiprināšanā un pēc vajadzības tālākā izaugsmē,

| — | uzdevumi, ko veic ar civilās/militārās vienības palīdzību:






  — | EUMS veido pastāvīgu vadošu ES operāciju centra kodolu, |
| --- | --- | --- |

—

uzdevumi, ko veic ar civilās/militārās vienības palīdzību:

—

EUMS veido pastāvīgu vadošu ES operāciju centra kodolu,

| — | tas palīdz īstenot civilo operāciju koordinēšanu. DG E ir atbildīgs par šādām operācijām. Tas palīdz civilās operācijas plānošanā, nodrošinājumā (tostarp iespējams izmantot arī militārus līdzekļus) un vadībā (stratēģiskā līmeņa vadību veic DG E). |
| --- | --- |

—

tas palīdz īstenot civilo operāciju koordinēšanu. DG E ir atbildīgs par šādām operācijām. Tas palīdz civilās operācijas plānošanā, nodrošinājumā (tostarp iespējams izmantot arī militārus līdzekļus) un vadībā (stratēģiskā līmeņa vadību veic DG E).

5.   Organizācija

| — | EUMS darbojas atbilstīgi ESMK norādījumiem, kurai tas ziņo, |
| --- | --- |

—

EUMS darbojas atbilstīgi ESMK norādījumiem, kurai tas ziņo,

| — | EUMS ir Padomes Sekretariāta departaments, kas ir tieši piesaistīts ĢS/AP un strādā ciešā sadarbībā ar citiem Padomes Sekretariāta departamentiem, |
| --- | --- |

—

EUMS ir Padomes Sekretariāta departaments, kas ir tieši piesaistīts ĢS/AP un strādā ciešā sadarbībā ar citiem Padomes Sekretariāta departamentiem,

| — | EUMS vada ģenerāldirektors (DG EUMS), kas ir ģenerālleitnants (sauszemes spēkos) vai admirālis (jūras spēkos), |
| --- | --- |

—

EUMS vada ģenerāldirektors (DG EUMS), kas ir ģenerālleitnants (sauszemes spēkos) vai admirālis (jūras spēkos),

| — | to veido dalībvalstu norīkotie darbinieki, kuru darbībai ir starptautisks statuss saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro valstu ekspertiem un militārajam personālam, kā arī civildienesta ierēdņiem, kas norīkoti no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas. Lai uzlabotu EUMS atlases procesu, dalībvalstis tiek aicinātas katram amatam, uz ko piesakās kandidāti, izvirzīt vairāk nekā vienu kandidātu, |
| --- | --- |

—

to veido dalībvalstu norīkotie darbinieki, kuru darbībai ir starptautisks statuss saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro valstu ekspertiem un militārajam personālam, kā arī civildienesta ierēdņiem, kas norīkoti no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas. Lai uzlabotu EUMS atlases procesu, dalībvalstis tiek aicinātas katram amatam, uz ko piesakās kandidāti, izvirzīt vairāk nekā vienu kandidātu,

| — | lai nodrošinātu pilnu misiju un uzdevumu spektru, EUMS ir organizēts, kā norādīts A pielikumā, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu pilnu misiju un uzdevumu spektru, EUMS ir organizēts, kā norādīts A pielikumā,

| — | krīzes pārvarēšanas situācijās vai mācībās EUMS varētu izveidot Krīzes vienības (CAT), kas izveidotas, ievērojot savu kompetenci, personāla sastāvu un infrastruktūru. Turklāt, nepieciešamības gadījumā pagaidu spēku palielināšanai tas ar ESMK starpniecību varētu lūgt personālu no ES dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

krīzes pārvarēšanas situācijās vai mācībās EUMS varētu izveidot Krīzes vienības (CAT), kas izveidotas, ievērojot savu kompetenci, personāla sastāvu un infrastruktūru. Turklāt, nepieciešamības gadījumā pagaidu spēku palielināšanai tas ar ESMK starpniecību varētu lūgt personālu no ES dalībvalstīm,

| — | Padome 13. decembrī apstiprināja Civilās/militārās vienības misiju, funkcijas, un organizāciju, kā arī operāciju centra konfigurāciju, bet Eiropadome to atbalstīja 2004. gada 16. un 17. decembrī. ESMK ar DG EUMS palīdzību, vadīs civilās/militārās vienības militārās darbības. Par vienības palīdzības krīzes pārvarēšanā civilajiem aspektiem funkcionālā līmenī atbildīgs ir DG E. Ziņojumi par šīm darbībām saskaņā ar izveidotām procedūrām par krīzes pārvarēšanas civilajiem aspektiem jāsniedz CIVCOM. |
| --- | --- |

—

Padome 13. decembrī apstiprināja Civilās/militārās vienības misiju, funkcijas, un organizāciju, kā arī operāciju centra konfigurāciju, bet Eiropadome to atbalstīja 2004. gada 16. un 17. decembrī. ESMK ar DG EUMS palīdzību, vadīs civilās/militārās vienības militārās darbības. Par vienības palīdzības krīzes pārvarēšanā civilajiem aspektiem funkcionālā līmenī atbildīgs ir DG E. Ziņojumi par šīm darbībām saskaņā ar izveidotām procedūrām par krīzes pārvarēšanas civilajiem aspektiem jāsniedz CIVCOM.

6.   Attiecības ar trešām valstīm

Attiecības starp EUMS un Eiropas NATO dalībvalstīm, kas nav ES, citām trešām valstīm un ES kandidātvalstīm ir noteiktas attiecīgos dokumentos par ES attiecībām ar trešām valstīm.

---

(1)  Sākotnējās definīcijas:

Stratēģiskā plānošana: plānošanas darbība, kas sākas līdz ar krīzes rašanos un beidzas, kad ES politiskās iestādes apstiprina militārstratēģisku iespēju vai nosaka militārstratēģisku iespēju. Stratēģiskais process ietver militāru situācijas izvērtēšanu, definēšanu POL/MIL sakarā un militārstratēģisku iespēju izstrādāšanu.

Militārstratēģiska iespēja: pieņemama militārstratēģiska iespēja, kas izstrādāta POL/MIL mērķu sasniegšanai un izvērsta POL/MIL sakarā. Militārstratēģiska iespēja ietver militārā risinājuma izklāstu, nepieciešamos resursus un ierobežojumus, un rekomendācijas par operācijas komandiera un operāciju štāba izvēli (OHQ).

PAPILDINĀJUMS

EUMS ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

Image

SAĪSINĀJUMI

A

| ACOS | Štāba vadītāja asistents |
| --- | --- |
| ADMIN | Administrācijas nodaļa |

ACOS

Štāba vadītāja asistents

ADMIN

Administrācijas nodaļa

C

| CEUMC | Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| CIS | Sakaru un informācijas sistēmu departaments |
| Civ/Mil Cell | Civilā/militārā vienība |
| CIVCOM | Krīzes pārvarēšanas civilo aspektu komiteja |
| CMC SPT | Atbalsts Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšniekam |
| CMSP | Civilās/militārās stratēģiskās plānošanas nodaļa |
| CONOPS | Operāciju koncepcija |
| CRP/COP | Reaģēšanas uz krīzes situācijām plānošanas/notiekošo operāciju nodaļa |

CEUMC

Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētājs

CIS

Sakaru un informācijas sistēmu departaments

Civ/Mil Cell

Civilā/militārā vienība

CIVCOM

Krīzes pārvarēšanas civilo aspektu komiteja

CMC SPT

Atbalsts Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšniekam

CMSP

Civilās/militārās stratēģiskās plānošanas nodaļa

CONOPS

Operāciju koncepcija

CRP/COP

Reaģēšanas uz krīzes situācijām plānošanas/notiekošo operāciju nodaļa

D

| DDG/COS | Ģenerāldirektora vietnieks un Eiropas Savienības Militārā štāba priekšnieks |
| --- | --- |
| DG EUMS | Eiropas Savienības Militārā štāba ģenerāldirektors |
| DOC/CON | Teoriju un koncepciju nodaļa |

DDG/COS

Ģenerāldirektora vietnieks un Eiropas Savienības Militārā štāba priekšnieks

DG EUMS

Eiropas Savienības Militārā štāba ģenerāldirektors

DOC/CON

Teoriju un koncepciju nodaļa

E

| ESMK | Eiropas Savienības Militārā komiteja |
| --- | --- |
| EUMS | Eiropas Savienības Militārais štābs |
| EXE/TRG/ANL | Mācību un analīzes nodaļa |
| EX OFFICE | Izpildu birojs |

ESMK

Eiropas Savienības Militārā komiteja

EUMS

Eiropas Savienības Militārais štābs

EXE/TRG/ANL

Mācību un analīzes nodaļa

EX OFFICE

Izpildu birojs

F

| FOR/CAP | Militāro spēku un spēju attīstības nodaļa |
| --- | --- |

FOR/CAP

Militāro spēku un spēju attīstības nodaļa

I

| INT | Izlūkošanas departaments |
| --- | --- |
| INT POL | Izlūkošanas darbības politikas plānošanas nodaļa |
| ITS | Informācijas tehnoloģiju un drošības nodaļa |

INT

Izlūkošanas departaments

INT POL

Izlūkošanas darbības politikas plānošanas nodaļa

ITS

Informācijas tehnoloģiju un drošības nodaļa

L

| LEGAL | Juriskonsults |
| --- | --- |
| LOG | Apgādes nodaļa |
| LOG/RES | Apgādes un resursu departaments |

LEGAL

Juriskonsults

LOG

Apgādes nodaļa

LOG/RES

Apgādes un resursu departaments

O

| OCPS | Operāciju centra pastāvīgais personāls |
| --- | --- |
| OHQ | Operāciju štābs |
| OPLAN | Operāciju plāns |
| OPSCEN | Operāciju centrs |
| OPS/EXE | Operāciju un apmācību departaments |

OCPS

Operāciju centra pastāvīgais personāls

OHQ

Operāciju štābs

OPLAN

Operāciju plāns

OPSCEN

Operāciju centrs

OPS/EXE

Operāciju un apmācību departaments

P

| PERS | Padomnieku birojs |
| --- | --- |
| POL | Politikas nodaļa |
| POL/PLS | Politikas un plānošanas departaments |
| POL/REQ | Politikas un prasību nodaļa |
| PRD | Ražošanas nodaļa |

PERS

Padomnieku birojs

POL

Politikas nodaļa

POL/PLS

Politikas un plānošanas departaments

POL/REQ

Politikas un prasību nodaļa

PRD

Ražošanas nodaļa

R

| REQ | Prasību nodaļa |
| --- | --- |
| RES/SPT | Resursu atbalsta nodaļa |

REQ

Prasību nodaļa

RES/SPT

Resursu atbalsta nodaļa

U

| UN MLO | Apvienoto Nāciju Organizācijas militārās sadarbības koordinators |
| --- | --- |

UN MLO

Apvienoto Nāciju Organizācijas militārās sadarbības koordinators

---