# Euroopa Liidu L 192/22.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide22. juuli 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 192

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide22. juuli 2005

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist | 1 |
| Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping | 2 |
| | * | Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise, üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist | 8 |
| Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping | 9 |
| | * | Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist | 15 |
| Euroopa Ühenduse ning Horvaatia Vabariigi vaheline Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping | 16 |
| | * | Nõukogu otsus, 22. november 2004, ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, allakirjutamise kohta | 22 |
| Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav Protokoll, mis käsitleb Euroopa ühenduse ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut | 23 |
| | * | Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist | 28 |
| Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping | 29 |
| | * | El-Mehhiko ühisnõukogu otsus nr 4/2004, 18. mai 2005, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001 | 35 |
| | * | Nõukogu otsus, 30. mai 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991 | 63 |
| | * | Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist | 78 |
| | * | Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise raamlepingu sõlmimist | 80 |
| | * | Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist | 82 |
| | * | Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist | 84 |
| | * | Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, sõlmimise kohta | 86 |
| | * | Teatis EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 4/2004 (mis käsitleb ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 muutmist) jõustumise kuupäeva kohta | 88 |
| | * | Teatis ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatud protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, jõustumise kuupäeva kohta | 88 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

1

Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping

2

*

Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise, üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

8

Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping

9

*

Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

15

Euroopa Ühenduse ning Horvaatia Vabariigi vaheline Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping

16

*

Nõukogu otsus, 22. november 2004, ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, allakirjutamise kohta

22

Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav Protokoll, mis käsitleb Euroopa ühenduse ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut

23

*

Nõukogu otsus, 22. november 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

28

Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping

29

*

El-Mehhiko ühisnõukogu otsus nr 4/2004, 18. mai 2005, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001

35

*

Nõukogu otsus, 30. mai 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991

63

*

Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist

78

*

Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise raamlepingu sõlmimist

80

*

Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist

82

*

Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist

84

*

Nõukogu otsus, 2. juuni 2005, ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, sõlmimise kohta

86

*

Teatis EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 4/2004 (mis käsitleb ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 muutmist) jõustumise kuupäeva kohta

88

*

Teatis ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatud protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, jõustumise kuupäeva kohta

88

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2004,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

(2005/517/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Albaaniaga Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Albaaniaga Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides.

| (2) | 2. septembril 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

2. septembril 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelisele raamlepingule, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev

RAAMLEPING

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt ning

ALBAANIA VABARIIK (edaspidi “Albaania”)

teiselt poolt,

mõlemad koos edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi. |
| --- | --- |

(1)

Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi.

| (2) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele. |
| --- | --- |

(2)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele.

| (3) | Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ning nende elanikele ELi põhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas. |
| --- | --- |

(3)

Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ning nende elanikele ELi põhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas.

| (4) | Albaania on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(4)

Albaania on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides.

| (5) | Albaania osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Albaania valitsuse vahelise kokkuleppega, |
| --- | --- |

(5)

Albaania osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Albaania valitsuse vahelise kokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Albaania võib osaleda järgmistes ühenduse programmides.

| 1. | Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Albaaniale osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest. |
| --- | --- |

1.

Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Albaaniale osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest.

| 2. | Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Albaania osalemine. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Albaania osalemine.

Artikkel 2

Albaania toetab rahaliselt Euroopa Liidu üldeelarvet vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

Artikkel 3

Albaania esindajad võivad osaleda vaatlejatena ja Albaaniat puudutavates küsimustes sellistes korralduskomiteedes, mis teostavad järelevalvet programmide üle, mida Albaania rahaliselt toetab.

Artikkel 4

Albaania esindajate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid kõnealuste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

Artikkel 5

Albaania osalemisega seotud eritingimused, eelkõige makstav rahaline toetus määratakse iga konkreetse programmi puhul kindlaks ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja Albaania valitsuse vahelise kokkuleppega vastastikuse mõistmise memorandumi vormis.

Kui Albaania taotleb ühenduselt välisabi vastavalt nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000, mida on muudetud nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2415/2001, milles käsitletakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist, või vastavalt mõnele muule sarnasele määrusele, mis võidakse tulevikus vastu võtta ning millega nähakse ette ühenduse välisabi andmine Albaaniale, määratakse Albaania poolt ühenduse abi kasutamise tingimused kindlaks rahastamislepinguga.

Artikkel 6

Vastavalt ühenduse finantsmäärusele nähakse vastastikuse mõistmise memorandumiga ette finantskontrollid või auditid, mida teostavad Euroopa Komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Ühenduste Kontrollikoda või mida teostatakse nende järelevalve all.

Luuakse üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja tagasinõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda Euroopa Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega seoses ühenduses asuvate abi saajate või tööettevõtjatega.

Artikkel 7

Käesolevat lepingut kohaldatakse määramata aja jooksul.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 8

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel võivad mõlemad lepinguosalised käesoleva lepingu rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Albaania tegeliku osavõtu ühest või enamast ühenduse programmist.

Artikkel 9

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Albaania territooriumi suhtes.

Artikkel 10

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil diplomaatiliste kanalite kaudu saadakse kätte lepinguosaliste viimane kirjalik teade lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamise kohta.

Artikkel 11

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja albaania keeles.

2.   Pärast seda, kui Euroopa Liidu institutsioonid kohustuvad avaldama Euroopa Liidu Teatajas kõik ametlikud dokumendid malta keeles, koostatakse leping kahes eksemplaris ka malta keeles.

3.   Kõikides keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Bërë në Bruksel, në datë njëzet e dy nëntor të vitit dymijë e katër.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Për Komunitetin Evropian

Image

Për Qeverinë e Republikës së Shqipërisë

Image

---

LISA

ARTIKLIS 1 VIIDATUD KÄIMASOLEVATE ÜHENDUSE PROGRAMMIDE LOETELU

| — | Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1)

| — | Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2)

| — | Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3)

| — | Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4)

| — | Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5)

| — | Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6)

| — | Kultuur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultuur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Toll (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Toll (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | e-Õpe (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

e-Õpe (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14)

| — | Hercule (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercule (2004–2006) (15)

| — | Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16)

| — | LIFE (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

LIFE (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2000–2006) (24)

| — | Noored (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Noored (2000–2006) (25)

---

(1)  Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsust 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsust nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).

(3)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust nr 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).

(4)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 791/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 31).

(5)  Vt nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (2004/100/EÜ) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).

(6)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).

(7)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta otsust nr 626/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 3).

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsust nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tollitegevusega seotud tegevusprogramm (Toll 2007) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).

(9)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 803/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla ärahoidmiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite ja riskigruppide kaitsmiseks (programm Daphne II) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).

(10)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 96 lõplik, 2004/0025(COD).

(11)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2318/2003/EÜ, millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 9).

(12)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).

(13)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2003–2007”) (ELT L 341, 17.12.2002, lk 1).

(14)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust nr 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) (EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22).

(15)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitsetegevuste edendamiseks (programm Hercule) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 9).

(16)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).

(17)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1), muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

(18)  Vt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta otsust nr 1999/382/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).

(19)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (programm Marco Polo) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).

(20)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsuse 2000/821/EÜ parandust Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82) (EÜT L 13, 17.1.2001, lk 34), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 846/2004/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 4).

(21)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsust nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1), muudetud otsusega nr 845/2004 (ELT L 157, 30.4.2004, lk 1).

(22)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 91 lõplik, 2004/0023(COD).

(23)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).

(24)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsust nr 253/2000/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).

(25)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsust nr 1031/2000/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Noored (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/8

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2004,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise, üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

(2005/518/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1)(2) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides.30. septembril 2004. aastal parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides.30. septembril 2004. aastal parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele raamlepingule, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

Euroopa ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev

RAAMLEPING

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt ning

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

teiselt poolt,

mõlemad koos edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi. |
| --- | --- |

(1)

Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi.

| (2) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele. |
| --- | --- |

(2)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele.

| (3) | Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas. |
| --- | --- |

(3)

Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas.

| (4) | Bosnia ja Hertsegoviina on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(4)

Bosnia ja Hertsegoviina on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides.

| (5) | Bosnia ja Hertsegoviina osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppega, |
| --- | --- |

(5)

Bosnia ja Hertsegoviina osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Bosnia ja Hertsegoviina võib osaleda järgmistes ühenduse programmides.

| 1. | Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Bosnia ja Hertsegoviinale osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest. |
| --- | --- |

1.

Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Bosnia ja Hertsegoviinale osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest.

| 2. | Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Bosnia ja Hertsegoviina osalemine. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Bosnia ja Hertsegoviina osalemine.

Artikkel 2

Bosnia ja Hertsegoviina toetab rahaliselt Euroopa Liidu üldeelarvet vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

Artikkel 3

Bosnia ja Hertsegoviina esindajad võivad osaleda vaatlejatena ning Bosnia ja Hertsegoviinat puudutavates küsimustes sellistes korralduskomiteedes, mis teostavad järelevalvet programmide üle, mida Bosnia ja Hertsegoviina rahaliselt toetab.

Artikkel 4

Bosnia ja Hertsegoviina osalejate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid kõnealuste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

Artikkel 5

Bosnia ja Hertsegoviina osalemisega seotud eritingimused, eelkõige makstav rahaline toetus määratakse iga konkreetse programmi puhul kindlaks ühenduse nimel tegutseva komisjoni ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppega vastastikuse mõistmise memorandumi vormis.

Kui Bosnia ja Hertsegoviina taotleb ühenduselt välisabi vastavalt nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000, mida on muudetud nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2415/2001, milles käsitletakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile abistamist, või vastavalt mõnele muule sarnasele määrusele, mis võidakse tulevikus vastu võtta ning millega nähakse ette ühenduse välisabi andmine Bosniale ja Hertsegoviinale, määratakse Bosnia ja Hertsegoviina poolt ühenduse abi kasutamise tingimused kindlaks rahastamislepinguga.

Artikkel 6

Vastavalt ühenduse finantsmäärusele nähakse vastastikuse mõistmise memorandumiga ette finantskontrollid või auditid, mida teostavad Euroopa Komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Ühenduste Kontrollikoda või mida teostatakse nende järelevalve all.

Luuakse üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja tagasinõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda Euroopa Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega seoses ühenduses asuvate abi saajate või tööettevõtjatega.

Artikkel 7

Käesolevat lepingut kohaldatakse määramata aja jooksul.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 8

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel võivad mõlemad lepinguosalised käesoleva lepingu rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Bosnia ja Hertsegoviina tegeliku osavõtu ühest või enamast ühenduse programmist.

Artikkel 9

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina territooriumi suhtes.

Artikkel 10

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil diplomaatiliste kanalite kaudu saadakse kätte lepinguosaliste viimane kirjalik teade lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamise kohta.

Artikkel 11

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning Bosnia ja Hertsegoviina ametlikes keeltes.

2.   Pärast seda, kui Euroopa Liidu institutsioonid kohustuvad avaldama Euroopa Liidu Teatajas kõik ametlikud dokumendid malta keeles, koostatakse leping kahes eksemplaris ka malta keeles.

3.   Kõikides keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Sastavljeno u Briselu, dana 22.11.2004.

Sačinjeno u Briselu, dana 22.11.2004.

Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Za Europsku zajednicu

Za Europsku zajednicu

За Европску заједницу

Image

Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine

Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine

За Савјет министара Босне и Херцеговине

Image

---

LISA

ARTIKLIS 1 VIIDATUD KÄIMASOLEVATEÜHENDUSE PROGRAMMIDE LOETELU

| — | Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1)

| — | Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2)

| — | Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3)

| — | Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4)

| — | Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5)

| — | Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6)

| — | Kultuur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultuur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Toll (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Toll (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | e-Õpe (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

e-Õpe (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14)

| — | Hercule (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercule (2004–2006) (15)

| — | Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16)

| — | LIFE (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

LIFE (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2000–2006) (24)

| — | Noored (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Noored (2000–2006) (25)

---

(1)  Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsust 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsust nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).

(3)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust nr 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).

(4)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 791/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 31).

(5)  Vt nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (2004/100/EÜ) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).

(6)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).

(7)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta otsust nr 626/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 3).

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsust nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tollitegevusega seotud tegevusprogramm (Toll 2007) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).

(9)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 803/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla ärahoidmiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite ja riskigruppide kaitsmiseks (programm Daphne II) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).

(10)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 96 lõplik, 2004/0025(COD).

(11)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2318/2003/EÜ, millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 9).

(12)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).

(13)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2003–2007”) (ELT L 341, 17.12.2002, lk 1).

(14)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust nr 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) (EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22).

(15)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitsetegevuste edendamiseks (programm Hercule) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 9).

(16)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).

(17)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1), muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

(18)  Vt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta otsust nr 1999/382/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).

(19)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (programm Marco Polo) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).

(20)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsuse 2000/821/EÜ parandust Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82) (EÜT L 13, 17.1.2001, lk 34), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 846/2004/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 4).

(21)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsust nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1), muudetud otsusega nr 845/2004 (ELT L 157, 30.4.2004, lk 1).

(22)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 91 lõplik, 2004/0023(COD).

(23)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).

(24)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsust nr 253/2000/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).

(25)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsust nr 1031/2000/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Noored (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2004,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

(2005/519/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1)(2) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Horvaatia Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides.30. juulil 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Horvaatia Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides.30. juulil 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelisele raamlepingule, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

Euroopa Ühenduse ning Horvaatia Vabariigi vaheline Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev

RAAMLEPING

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt ning

HORVAATIA VABARIIK (edaspidi “Horvaatia”)

teiselt poolt,

mõlemad koos edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel kirjutati alla 29. oktoobril 2001. |
| --- | --- |

(1)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel kirjutati alla 29. oktoobril 2001.

| (2) | Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi. |
| --- | --- |

(2)

Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi.

| (3) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele. |
| --- | --- |

(3)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele.

| (4) | Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas. |
| --- | --- |

(4)

Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas.

| (5) | Euroopa Ülemkogu otsustas 17. ja 18. juunil 2004. aastal, et Horvaatia on kandidaatriik ning käivitatakse ühinemisprotsess. Seoses sellega otsustas Euroopa Ülemkogu kutsuda kokku kahepoolne valitsustevaheline konverents, et alustada 2005. aasta alguses läbirääkimisi Horvaatiaga. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu otsustas 17. ja 18. juunil 2004. aastal, et Horvaatia on kandidaatriik ning käivitatakse ühinemisprotsess. Seoses sellega otsustas Euroopa Ülemkogu kutsuda kokku kahepoolne valitsustevaheline konverents, et alustada 2005. aasta alguses läbirääkimisi Horvaatiaga.

| (6) | Horvaatia on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(6)

Horvaatia on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides.

| (7) | Horvaatia osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Horvaatia vahelise kokkuleppega, |
| --- | --- |

(7)

Horvaatia osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Horvaatia vahelise kokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia võib osaleda järgmistes ühenduse programmides.

| 1. | Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Horvaatiale osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest. |
| --- | --- |

1.

Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Horvaatiale osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest.

| 2. | Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Horvaatia osalemine. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Horvaatia osalemine.

Artikkel 2

Horvaatia toetab rahaliselt Euroopa Liidu üldeelarvet vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

Artikkel 3

Horvaatia esindajad võivad osaleda vaatlejatena ja Horvaatiat puudutavates küsimustes sellistes korralduskomiteedes, kes teostavad järelevalvet programmide üle, mida Horvaatia rahaliselt toetab.

Artikkel 4

Horvaatia esindajate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid kõnealuste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

Artikkel 5

Horvaatia osalemisega seotud eritingimused, eelkõige makstav rahaline toetus määratakse iga konkreetse programmi puhul kindlaks ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja Horvaatia valitsuse vahelise kokkuleppega vastastikuse mõistmise memorandumi vormis.

Kui Horvaatia taotleb ühenduselt välisabi vastavalt nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000, mida on muudetud nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2415/2001, milles käsitletakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist või vastavalt mõnele muule sarnasele määrusele, mis võidakse tulevikus vastu võtta ning millega nähakse ette ühenduse välisabi andmine Horvaatiale, määratakse Horvaatia poolt ühenduse abi kasutamise tingimused kindlaks rahastamislepinguga.

Artikkel 6

Vastavalt ühenduse finantsmäärusele nähakse vastastikuse mõistmise memorandumiga ette finantskontrollid või auditid, mida teostavad Euroopa Komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Ühenduste Kontrollikoda või mida teostatakse nende järelevalve all.

Luuakse üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja tagasinõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda Euroopa Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega seoses ühenduses asuvate abi saajate või tööettevõtjatega.

Artikkel 7

Käesolevat lepingut kohaldatakse määramata aja jooksul.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 8

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel võivad mõlemad lepinguosalised käesoleva lepingu rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Horvaatia tegeliku osavõtu ühest või enamast ühenduse programmist.

Artikkel 9

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Horvaatia territooriumi suhtes.

Artikkel 10

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil diplomaatiliste kanalite kaudu saadakse kätte lepinguosaliste viimane kirjalik teade lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamise kohta.

Artikkel 11

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning horvaadi keeles.

2.   Pärast seda, kui Euroopa Liidu institutsioonid kohustuvad avaldama Euroopa Liidu Teatajas kõik ametlikud dokumendid malta keeles, koostatakse leping kahes eksemplaris ka malta keeles.

3.   Kõikides keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 12

Käesolev leping ja selle lisa lisatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule protokollina ning see on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu lahutamatuks osaks.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Sastavljeno u Bruxellesu, dana dvadeset drugoga studenoga godine dvije tisuće četvrte.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Za Europsku zajednicu

Image

Za Vladu Republike Hrvatske

Image

---

LISA

ARTIKLIS 1 VIIDATUD KÄIMASOLEVATE ÜHENDUSE PROGRAMMIDE LOETELU

| — | Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1)

| — | Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2)

| — | Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3)

| — | Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4)

| — | Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5)

| — | Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6)

| — | Kultuur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultuur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Toll (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Toll (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | e-Õpe (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

e-Õpe (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14)

| — | Hercule (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercule (2004–2006) (15)

| — | Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16)

| — | LIFE (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

LIFE (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2000–2006) (24)

| — | Noored (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Noored (2000–2006) (25)

---

(1)  Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsust 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsust nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).

(3)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust nr 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).

(4)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 791/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 31).

(5)  Vt nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (2004/100/EÜ) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).

(6)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).

(7)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta otsust nr 626/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 3).

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsust nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tollitegevusega seotud tegevusprogramm (Toll 2007) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).

(9)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 803/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla ärahoidmiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite ja riskigruppide kaitsmiseks (programm Daphne II) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).

(10)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 96 lõplik, 2004/0025(COD).

(11)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2318/2003/EÜ, millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 9).

(12)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).

(13)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2003–2007”) (ELT L 341, 17.12.2002, lk 1).

(14)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust nr 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) (EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22).

(15)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitsetegevuste edendamiseks (programm Hercule) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 9).

(16)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).

(17)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1), muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

(18)  Vt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta otsust nr 1999/382/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).

(19)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (programm Marco Polo) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).

(20)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsuse 2000/821/EÜ parandust Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82) (EÜT L 13, 17.1.2001, lk 34), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 846/2004/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 4).

(21)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsust nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1), muudetud otsusega nr 845/2004 (ELT L 157, 30.4.2004, lk 1).

(22)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 91 lõplik, 2004/0023(COD).

(23)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).

(24)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsust nr 253/2000/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).

(25)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsust nr 1031/2000/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Noored (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/22

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2004,

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, allakirjutamise kohta

(2005/520/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1)(2) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli üle, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut.25. oktoobril 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli üle, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut.25. oktoobril 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatavale protokollile, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav

PROTOKOLL,

mis käsitleb Euroopa ühenduse ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt ja

ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK

teiselt poolt,

mõlemad koos edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel kirjutati kirjavahetuse teel alla Luxembourgis 9. aprillil 2001 ning see jõustus 1. aprillil 2004. |
| --- | --- |

(1)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel kirjutati kirjavahetuse teel alla Luxembourgis 9. aprillil 2001 ning see jõustus 1. aprillil 2004.

| (2) | Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi. |
| --- | --- |

(2)

Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi.

| (3) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele. |
| --- | --- |

(3)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele.

| (4) | Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas. |
| --- | --- |

(4)

Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas.

| (5) | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(5)

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides.

| (6) | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise kokkuleppega, |
| --- | --- |

(6)

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise kokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia võib osaleda järgmistes ühenduse programmides.

| 1. | Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest. |
| --- | --- |

1.

Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest.

| 2. | Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemine. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemine.

Artikkel 2

Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia toetab rahaliselt Euroopa Liidu üldeelarvet vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

Artikkel 3

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi esindajad võivad osaleda vaatlejatena endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki puudutavates küsimustes sellistes korralduskomiteedes, mis teostavad järelevalvet programmide üle, mida endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik rahaliselt toetab.

Artikkel 4

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi esindajate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid asjakohaste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

Artikkel 5

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemisega seotud eritingimused, eelkõige makstav rahaline toetus määratakse iga konkreetse programmi puhul kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise kokkuleppega vastastikuse mõistmise memorandumi vormis.

Kui endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik taotleb ühenduselt välisabi vastavalt nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000, mida on muudetud nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2415/2001, milles käsitletakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist, või vastavalt mõnele muule sarnasele määrusele, mis võidakse tulevikus vastu võtta ning millega nähakse ette ühenduse välisabi andmine endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, määratakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolt ühenduse abi kasutamise tingimused kindlaks rahastamislepinguga.

Artikkel 6

Vastavalt ühenduse finantsmäärusele nähakse vastastikuse mõistmise memorandumiga ette finantskontrollid või auditid, mida teostavad Euroopa Komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Ühenduste Kontrollikoda või mida teostatakse nende järelevalve all.

Luuakse üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja tagasinõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda Euroopa Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega seoses ühenduses asuvate abi saajate või tööettevõtjatega.

Artikkel 7

Käesolevat lepingut kohaldatakse määramata aja jooksul.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 8

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel iga kolme aasta järel võivad lepinguosalised käesoleva lepingu rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tegeliku osavõtu ühest või enamast ühenduse programmist.

Artikkel 9

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumi suhtes.

Artikkel 10

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil diplomaatiliste kanalite kaudu saadakse kätte lepinguosaliste viimane kirjalik teade lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamise kohta.

Artikkel 11

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris kõigis lepinguosaliste ametlikes keeltes, välja arvatud malta keeles.

2.   Pärast seda, kui Euroopa Liidu institutsioonid kohustuvad avaldama Euroopa Liidu Teatajas kõik ametlikud dokumendid malta keeles, koostatakse leping kahes eksemplaris ka malta keeles.

3.   Kõikides keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 12

Käesolev leping ja selle lisa on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu lahutamatu osa.

Brüssel, 22. november 2004

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Valituse nimel

Euroopa Ühenduse nimel

---

LISA

ARTIKLIS 1 VIIDATUD KÄIMASOLEVATE ÜHENDUSE PROGRAMMIDE LOETELU

| — | Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1)

| — | Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2)

| — | Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3)

| — | Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4)

| — | Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5)

| — | Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6)

| — | Kultuur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultuur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Toll (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Toll (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | e-Õpe (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

e-Õpe (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14)

| — | Hercule (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercule (2004–2006) (15)

| — | Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16)

| — | LIFE (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

LIFE (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2000–2006) (24)

| — | Noored (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Noored (2000–2006) (25)

---

(1)  Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsust 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsust nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).

(3)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust nr 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).

(4)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 791/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 31).

(5)  Vt nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (2004/100/EÜ) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).

(6)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).

(7)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta otsust nr 626/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 3).

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsust nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tollitegevusega seotud tegevusprogramm (Toll 2007) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).

(9)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 803/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla ärahoidmiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite ja riskigruppide kaitsmiseks (programm Daphne II) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).

(10)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 96 lõplik, 2004/0025(COD).

(11)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2318/2003/EÜ, millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 9).

(12)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).

(13)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2003–2007”) (ELT L 341, 17.12.2002, lk 1).

(14)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust nr 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) (EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22).

(15)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitsetegevuste edendamiseks (programm Hercule) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 9).

(16)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).

(17)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust EÜ nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1), muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

(18)  Vt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta otsust nr 1999/382/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).

(19)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (programm Marco Polo) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).

(20)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsuse 2000/821/EÜ parandust Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82) (EÜT L 13, 17.1.2001, lk 34), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 846/2004/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 4).

(21)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsust nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1), muudetud otsusega nr 845/2004 (ELT L 157, 30.4.2004, lk 1).

(22)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 91 lõplik, 2004/0023(COD).

(23)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).

(24)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsust nr 253/2000/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).

(25)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsust nr 1031/2000/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Noored (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/28

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2004,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu allakirjutamist

(2005/521/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1)(2) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Serbia ja Montenegroga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides.4. oktoobril 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Serbia ja Montenegroga raamlepingu üle, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides.4. oktoobril 2004 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelisele raamlepingule, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev

RAAMLEPING

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt ning

SERBIA JA MONTENEGRO

teiselt poolt,

mõlemad koos edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi. |
| --- | --- |

(1)

Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopaga ühinemisel potentsiaalsed kandidaatriigid, ning toonitas kindlat otsust toetada nende Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi.

| (2) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele. |
| --- | --- |

(2)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopaga integreerimise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ning kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille eesmärgiks on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid tuginedes laienemiskogemusele.

| (3) | Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas. |
| --- | --- |

(3)

Thessaloniki tegevussuunistega kutsuti Lääne-Balkani riike üles osalema ühenduse programmides ja agentuuride töös kooskõlas kandidaatriikidele kehtestatud põhimõtetega, mille eesmärgiks oli tutvustada kõnealustele riikidele ja nende elanikele EL tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid, et siduda neid kindlamini Euroopa Liiduga ning julgustada neid teel Euroopa integratsiooni suunas.

| (4) | Serbia ja Montenegro on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(4)

Serbia ja Montenegro on avaldanud soovi osaleda paljudes ühenduse programmides.

| (5) | Serbia ja Montenegro osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ning Serbia ja Montenegro pädevate asutuste vahelise kokkuleppega, |
| --- | --- |

(5)

Serbia ja Montenegro osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ning Serbia ja Montenegro pädevate asutuste vahelise kokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Serbia ja Montenegro võib osaleda järgmistes ühenduse programmides:

| 1. | Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Serbia ja Montenegrole osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest. |
| --- | --- |

1.

Lisas loetletud käimasolevad ühenduse programmid, mis on Serbia ja Montenegrole osalemiseks avatud alates käesoleva lepingu (edaspidi “leping”) jõustumisest.

| 2. | Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Serbia ja Montenegro osalemine. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse programmid, mis luuakse või taaskäivitatakse pärast lepingu jõustumist ning mis sisaldavad sissejuhatavat klauslit, millega nähakse ette Serbia ja Montenegro osalemine.

Artikkel 2

Serbia ja Montenegro toetab rahaliselt Euroopa Liidu üldeelarvet vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

Artikkel 3

Serbia ja Montenegro esindajad võivad osaleda vaatlejatena Serbia ja Montenegrot puudutavates küsimustes sellistes korralduskomiteedes, mis teostavad järelevalvet programmide üle, mida Serbia ja Montenegro rahaliselt toetab.

Artikkel 4

Serbia ja Montenegro esindajate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid asjakohaste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

Artikkel 5

Serbia ja Montenegro osalemisega seotud eritingimused, eelkõige makstav rahaline toetus, määratakse iga konkreetse programmi puhul kindlaks ühenduse nimel tegutseva Euroopa Ühenduste Komisjoni ning Serbia ja Montenegro vahelise kokkuleppega vastastikuse mõistmise memorandumi vormis.

Kui Serbia ja Montenegro taotleb ühenduselt välisabi vastavalt nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000, mida on muudetud nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2415/2001, milles käsitletakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist või vastavalt mõnele muule sarnasele määrusele, mis võidakse tulevikus vastu võtta ning millega nähakse ette ühenduse välisabi andmine Serbiale ja Montenegrole, määratakse kasutamiseks Serbia ja Montenegro poolt ühenduse abi kasutamise tingimused kindlaks rahastamislepinguga.

Artikkel 6

Vastavalt ühenduse finantsmäärusele nähakse vastastikuse mõistmise memorandumiga ette finantskontrollid või auditid, mida teostavad Euroopa Komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Ühenduste Kontrollikoda või mida teostatakse nende järelevalve all.

Luuakse üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja tagasinõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda Euroopa Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega seoses ühenduses asuvate abi saajate või tööettevõtjatega.

Artikkel 7

Käesolevat lepingut kohaldatakse määramata aja jooksul.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 8

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel iga kolme aasta järel võivad lepinguosalised käesoleva lepingu rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Serbia ja Montenegro tegeliku osavõtu ühest või enamast ühenduse programmist.

Artikkel 9

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumite suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Serbia ja Montenegro territooriumi suhtes.

Artikkel 10

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil diplomaatiliste kanalite kaudu saadakse kätte lepinguosaliste viimane kirjalik teade lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamise kohta.

Artikkel 11

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles ning Serbia ja Montenegro ametlikus keeles.

2.   Pärast seda, kui Euroopa Liidu institutsioonid kohustuvad avaldama Euroopa Liidu Teatajas kõik ametlikud dokumendid malta keeles, koostatakse leping kahes eksemplaris ka malta keeles.

3.   Kõikides keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Европску заједницу

Image

За Савет министара Србије и Ирне Горе

Image

---

LISA

ARTIKLIS 1 VIIDATUD KÄIMASOLEVATE ÜHENDUSE PROGRAMMIDE LOETELU

| — | Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Diskrimineerimise tõkestamine (2001–2006) (1)

| — | Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine (2002–2006) (2)

| — | Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmed (2004–2007) (3)

| — | Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (2004–2006) (4)

| — | Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (2004–2006) (5)

| — | Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (2003–2008) (6)

| — | Kultuur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultuur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Toll (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Toll (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | e-Õpe (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

e-Õpe (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Sooline võrdõiguslikkus (2001–2006) (14)

| — | Hercule (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercule (2004–2006) (15)

| — | Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Arukas energeetika – Euroopa (2003–2006) (16)

| — | LIFE (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

LIFE (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-koolitus (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2000–2006) (24)

| — | Noored (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Noored (2000–2006) (25)

---

(1)  Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsust 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsust nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).

(3)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust nr 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).

(4)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 791/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 31).

(5)  Vt nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (2004/100/EÜ) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).

(6)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).

(7)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta otsust nr 626/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 3).

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsust nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tollitegevusega seotud tegevusprogramm (Toll 2007) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).

(9)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 803/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla ärahoidmiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite ja riskigruppide kaitsmiseks (programm Daphne II) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).

(10)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 96 lõplik, 2004/0025(COD).

(11)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2318/2003/EÜ, millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 9).

(12)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsust nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).

(13)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2003–2007”) (ELT L 341, 17.12.2002, lk 1).

(14)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust nr 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) (EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22).

(15)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitsetegevuste edendamiseks (programm Hercule) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 9).

(16)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).

(17)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1), muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

(18)  Vt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta otsust nr 1999/382/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).

(19)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (programm Marco Polo) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).

(20)  Vt nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsuse 2000/821/EÜ parandust Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82) (EÜT L 13, 17.1.2001, lk 34), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 846/2004/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 4).

(21)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsust nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1), muudetud otsusega nr 845/2004 (ELT L 157, 30.4.2004, lk 1).

(22)  Seni vastuvõtmata. Vt KOM(2004) 91 lõplik, 2004/0023(COD).

(23)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).

(24)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsust nr 253/2000/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).

(25)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsust nr 1031/2000/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Noored (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/35

---

EL-MEHHIKO ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 4/2004,

18. mai 2005,

millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001

(2005/522/EÜ)

ÜHISNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vaheline majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev lepingut, mis on allkirjastatud Brüsselis 8. detsembril 1997, (1) eriti selle artiklit 6 koostoimes artikliga 47,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. maist 2004 pärast Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi (edaspidi “uued liikmesriigid”) ühinemist Euroopa Liiduga kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ka nende territooriumil. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. maist 2004 pärast Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi (edaspidi “uued liikmesriigid”) ühinemist Euroopa Liiduga kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ka nende territooriumil.

| (2) | Kõnealustel asjaoludel on vaja kohandada alates uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 I lisa, et lisada asutused, kes vastutavad finantsteenuste eest uutes liikmesriikides, ja nende poolt säilitatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16. See kohandus näeb ühtlasi ette võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste nimekirja, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealustel asjaoludel on vaja kohandada alates uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 I lisa, et lisada asutused, kes vastutavad finantsteenuste eest uutes liikmesriikides, ja nende poolt säilitatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16. See kohandus näeb ühtlasi ette võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste nimekirja,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 2/2001 I lisa A osa asendatakse käesoleva otsuse I lisaga.

Artikkel 2

Otsuse nr 2/2001 II lisa A ja B osa asendatakse käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Seda kohaldatakse alates 1. maist 2004.

Brüssel, 18. mai 2005

Ühisnõukogu nimel

esimees

L. E. DERBEZ

---

(1)  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

1

---

I LISA

“I LISA

A OSA

ÜHENDUS JA SELLE LIIKMESRIIGID

| 1. | III peatüki kohaldamisel ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes järgitakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piiranguid, mis on kavandatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt teenuskaubanduse üldlepingu nimekirjade lõigetes “kõik sektorid”, ja järgnevalt loetletud allsektoritega seotud piiranguid. |
| --- | --- |

1.

III peatüki kohaldamisel ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes järgitakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piiranguid, mis on kavandatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt teenuskaubanduse üldlepingu nimekirjade lõigetes “kõik sektorid”, ja järgnevalt loetletud allsektoritega seotud piiranguid.

| 2. | Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:






  AT | Austria |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DE | Saksamaa |
| DK | Taani |
| ES | Hispaania |
| EE | Eesti |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| EL | Kreeka |
| HU | Ungari |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LV | Läti |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| MT | Malta |
| NL | Madalmaad |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| SK | Slovaki Vabariik |
| SI | Sloveenia |
| SE | Rootsi |
| UK | Ühendkuningriik |

2.

Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:

AT

Austria

BE

Belgia

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vabariik

DE

Saksamaa

DK

Taani

ES

Hispaania

EE

Eesti

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

EL

Kreeka

HU

Ungari

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

LV

Läti

LT

Leedu

LU

Luksemburg

MT

Malta

NL

Madalmaad

PL

Poola

PT

Portugal

SK

Slovaki Vabariik

SI

Sloveenia

SE

Rootsi

UK

Ühendkuningriik

| 3. | Turulepääsu kohustusi seoses 1. ja 2. viisiga kohaldatakse üksnes järgmise suhtes:






  — | tehingud, mis on kirjas “Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe” turulepääsu käsitleva jao lõigetes B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

Turulepääsu kohustusi seoses 1. ja 2. viisiga kohaldatakse üksnes järgmise suhtes:

—

tehingud, mis on kirjas “Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe” turulepääsu käsitleva jao lõigetes B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta;

| — | allpool nimetatud tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:
  CY: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul;
  EE: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;
  LV: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7. (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul;
  LT: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;
  MT: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul;
  SI: B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul. |
| --- | --- |

—

allpool nimetatud tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:

CY: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul;

EE: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

LV: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7. (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul;

LT: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

MT: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul;

SI: B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul.

| 4. | Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti Mehhiko finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasandil ühtlustatud usaldatavuseeskirjad, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid loa tegutsemiseks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi siseriiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda, et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust solventsusmarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on Mehhiko kaubandustegevuse vahetu asutamisega või Mehhikost osutatavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate Mehhiko tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vastavalt ühenduse õigusele. |
| --- | --- |

4.

Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti Mehhiko finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasandil ühtlustatud usaldatavuseeskirjad, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid loa tegutsemiseks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi siseriiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda, et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust solventsusmarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on Mehhiko kaubandustegevuse vahetu asutamisega või Mehhikost osutatavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate Mehhiko tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vastavalt ühenduse õigusele.

| 5. | CY: Järgmisi üldtingimusi ja -norme kohaldatakse isegi juhul, kui nimekirjas ei ole märgitud piiranguid või tingimusi:






  i) | Riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine; |
| --- | --- | --- |

5.

CY: Järgmisi üldtingimusi ja -norme kohaldatakse isegi juhul, kui nimekirjas ei ole märgitud piiranguid või tingimusi:

i)

Riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine;

| ii) | Käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

ii)

Käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks.

| 6. | CY: Käesolevas nimekirjas mainitud õigusnorme ei tuleks tõlgendada ammendava viitena kõigile finantssektorit reguleerivatele õigusnormidele. Näiteks ei ole lubatud edasi anda isikuandmeid, pangasaladusi või ärisaladusi sisaldavat teavet. Kõnealuse teabe edasiandmise suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusakte, mis reguleerivad pangaklientide teabe konfidentsiaalsust. Lisaks sellele märgitakse, et tehniliste standardite, tervishoiu- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste, litsentseerimise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kaalutluste, erialase kvalifikatsiooni ja pädevuse nõuetega seotud mittediskrimineerivaid kvalitatiivseid meetmeid ei ole loetletud turulepääsu ja võrdse kohtlemise tingimuste või piirangutena. |
| --- | --- |

6.

CY: Käesolevas nimekirjas mainitud õigusnorme ei tuleks tõlgendada ammendava viitena kõigile finantssektorit reguleerivatele õigusnormidele. Näiteks ei ole lubatud edasi anda isikuandmeid, pangasaladusi või ärisaladusi sisaldavat teavet. Kõnealuse teabe edasiandmise suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusakte, mis reguleerivad pangaklientide teabe konfidentsiaalsust. Lisaks sellele märgitakse, et tehniliste standardite, tervishoiu- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste, litsentseerimise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kaalutluste, erialase kvalifikatsiooni ja pädevuse nõuetega seotud mittediskrimineerivaid kvalitatiivseid meetmeid ei ole loetletud turulepääsu ja võrdse kohtlemise tingimuste või piirangutena.

| 7. | CY: Reguleerimata finantsteenuste ja -toodete ning uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu või selle loomist. |
| --- | --- |

7.

CY: Reguleerimata finantsteenuste ja -toodete ning uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu või selle loomist.

| 8. | CY: Küproses kehtivatest vahetusmeetmetest tulenevalt:






  — | residentidel ei ole välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale; |
| --- | --- | --- |

8.

CY: Küproses kehtivatest vahetusmeetmetest tulenevalt:

—

residentidel ei ole välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale;

| — | laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide poolt juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba; |
| --- | --- |

—

laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide poolt juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba;

| — | mitteresidentidel on ka väärtpaberite omandamiseks vaja keskpanga luba; |
| --- | --- |

—

mitteresidentidel on ka väärtpaberite omandamiseks vaja keskpanga luba;

| — | välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse. |
| --- | --- |

—

välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse.

| 9. | CZ: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

9.

CZ: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 10. | CZ: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Tšehhi Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

10.

CZ: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Tšehhi Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

| 11. | CZ: Kohustuslikku liikluskindlustust kolmanda isiku vastutuse suhtes võib müüa üksnes ainuõiguslik tarnija. Monopoolsete õiguste likvideerimisel seoses liikluskindlustusega kolmanda isiku vastutuse suhtes, tingimusel et see teenus on kedagi diskrimineerimata avatud Tšehhi riigis asutatud teenuste osutajatele. Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad üksnes litsentseeritud Tšehhi omanikele kuuluvad litsentseeritud teenuste osutajad. |
| --- | --- |

11.

CZ: Kohustuslikku liikluskindlustust kolmanda isiku vastutuse suhtes võib müüa üksnes ainuõiguslik tarnija. Monopoolsete õiguste likvideerimisel seoses liikluskindlustusega kolmanda isiku vastutuse suhtes, tingimusel et see teenus on kedagi diskrimineerimata avatud Tšehhi riigis asutatud teenuste osutajatele. Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad üksnes litsentseeritud Tšehhi omanikele kuuluvad litsentseeritud teenuste osutajad.

| 12. | EE: Kohustusliku sotsiaalkindlustusega seotud teenused ei ole sätestatud. |
| --- | --- |

12.

EE: Kohustusliku sotsiaalkindlustusega seotud teenused ei ole sätestatud.

| 13. | HU: Uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

13.

HU: Uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 14. | HU: Isikuandmeid, pangasaladusi, väärtpaberisaladusi ja/või ärisaladusi sisaldavat teavet ei ole lubatud edasi anda. |
| --- | --- |

14.

HU: Isikuandmeid, pangasaladusi, väärtpaberisaladusi ja/või ärisaladusi sisaldavat teavet ei ole lubatud edasi anda.

| 15. | HU: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Ungaris asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

15.

HU: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Ungaris asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

| 16. | HU: Kindlustus-, pangandus-, väärtpaberi- ja ühisinvesteerimisteenuseid peaksid osutama õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatu kapitaliga finantsteenuste osutajad. |
| --- | --- |

16.

HU: Kindlustus-, pangandus-, väärtpaberi- ja ühisinvesteerimisteenuseid peaksid osutama õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatu kapitaliga finantsteenuste osutajad.

| 17. | MT: 3. viisi kohustuste puhul vastavalt valuutakontrolli käsitlevatele õigusaktidele võivad mitteresidendid, kes soovivad osutada mis tahes teenuseid kohaliku äriühingu registreerimise teel, seda teha, olles eelnevalt saanud Malta Keskpanga loa. Äriühingute, milles omavad osalust mitteresidentidest juriidilised või füüsilised isikud, minimaalne aktsiakapital peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50 % tuleb sisse maksta. Omakapitali mitteresidentidele kuuluva osaluse määr tuleb tasuda välismaalt laekuvate rahaliste vahenditega. Mitteresidentidest osanikega äriühingud peavad taotlema rahandusministeeriumi luba ruumide hankimiseks asjakohaste õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

17.

MT: 3. viisi kohustuste puhul vastavalt valuutakontrolli käsitlevatele õigusaktidele võivad mitteresidendid, kes soovivad osutada mis tahes teenuseid kohaliku äriühingu registreerimise teel, seda teha, olles eelnevalt saanud Malta Keskpanga loa. Äriühingute, milles omavad osalust mitteresidentidest juriidilised või füüsilised isikud, minimaalne aktsiakapital peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50 % tuleb sisse maksta. Omakapitali mitteresidentidele kuuluva osaluse määr tuleb tasuda välismaalt laekuvate rahaliste vahenditega. Mitteresidentidest osanikega äriühingud peavad taotlema rahandusministeeriumi luba ruumide hankimiseks asjakohaste õigusaktide alusel.

| 18. | MT: 4. viisi kohustuste puhul kohaldatakse jätkuvalt Malta õigusaktide ja määruste nõudeid, mis käsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist, kinnisvara omandamist, töötamist ning sotsiaalkindlustusmeetmeid, sealhulgas määrusi, mis käsitlevad viibimise aega, miinimumpalka ja kollektiivseid palgakokkuleppeid. Sissesõidu-, töö- ja elamislube väljastab Malta valitsus omal äranägemisel. |
| --- | --- |

18.

MT: 4. viisi kohustuste puhul kohaldatakse jätkuvalt Malta õigusaktide ja määruste nõudeid, mis käsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist, kinnisvara omandamist, töötamist ning sotsiaalkindlustusmeetmeid, sealhulgas määrusi, mis käsitlevad viibimise aega, miinimumpalka ja kollektiivseid palgakokkuleppeid. Sissesõidu-, töö- ja elamislube väljastab Malta valitsus omal äranägemisel.

| 19. | MT: 1. ja 2. viisi kohustuste puhul lubavad valuutakontrolli käsitlevad õigusaktid residendil investeerimisportfelli jaoks aastas välismaale kanda kuni 5 000 Malta liiri. Summade jaoks üle 5 000 Malta liiri on vaja valuutakontrolli luba. |
| --- | --- |

19.

MT: 1. ja 2. viisi kohustuste puhul lubavad valuutakontrolli käsitlevad õigusaktid residendil investeerimisportfelli jaoks aastas välismaale kanda kuni 5 000 Malta liiri. Summade jaoks üle 5 000 Malta liiri on vaja valuutakontrolli luba.

| 20. | MT: Residendid võivad võtta laenu välismaalt, ilma et oleks tarvis hankida valuutakontrolli luba, kui laenuperiood on alla kolme aasta. Kõnealused laenud tuleb registreerida keskpangas. |
| --- | --- |

20.

MT: Residendid võivad võtta laenu välismaalt, ilma et oleks tarvis hankida valuutakontrolli luba, kui laenuperiood on alla kolme aasta. Kõnealused laenud tuleb registreerida keskpangas.

| 21. | PL: Poolas on väljatöötamisel finantssektori usaldatavusnormatiivid. Need võivad nõuda olemasolevate eeskirjade muutmist ning uute õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

21.

PL: Poolas on väljatöötamisel finantssektori usaldatavusnormatiivid. Need võivad nõuda olemasolevate eeskirjade muutmist ning uute õigusaktide ettevalmistamist.

| 22. | SK: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

22.

SK: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 23. | SK: Järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud tarnijad: kohustuslik liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes, kohustuslik õhutranspordikindlustus, tööandja vastutuskindlustus vigastuse või kutsehaiguse suhtes tuleb korraldada Slovakkia kindlustusseltsi kaudu. Ravikindlustus piirdub Slovakkia tervisekindlustusseltsidega, kellel on vastavalt õigusaktide kogumiku dokumendile 273/1994 Slovaki Vabariigi Tervishoiuministeeriumi poolt väljastatud litsents tervisekindlustusteenuse osutamiseks. Pensionifondide kindlustuskavade ja haiguskindlustusega võib tegelda üksnes sotsiaalkindlustusäriühing. |
| --- | --- |

23.

SK: Järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud tarnijad: kohustuslik liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes, kohustuslik õhutranspordikindlustus, tööandja vastutuskindlustus vigastuse või kutsehaiguse suhtes tuleb korraldada Slovakkia kindlustusseltsi kaudu. Ravikindlustus piirdub Slovakkia tervisekindlustusseltsidega, kellel on vastavalt õigusaktide kogumiku dokumendile 273/1994 Slovaki Vabariigi Tervishoiuministeeriumi poolt väljastatud litsents tervisekindlustusteenuse osutamiseks. Pensionifondide kindlustuskavade ja haiguskindlustusega võib tegelda üksnes sotsiaalkindlustusäriühing.

| 24. | SI: Uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

24.

SI: Uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 25. | SI: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Sloveenia Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

25.

SI: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Sloveenia Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

| 26. | SI: Kindlustuse ja pangandusega peaksid tegelema üksnes õiguslikult eraldiseisvad finantsteenuste osutajad. |
| --- | --- |

26.

SI: Kindlustuse ja pangandusega peaksid tegelema üksnes õiguslikult eraldiseisvad finantsteenuste osutajad.

| 27. | SI: Investeerimisteenuseid saab osutada üksnes pankade ja investeerimisühingute kaudu. |
| --- | --- |

27.

SI: Investeerimisteenuseid saab osutada üksnes pankade ja investeerimisühingute kaudu.

| A. | Kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused |
| --- | --- |

A.

| 1) | Teenuste piiriülene osutamine |
| --- | --- |

1)

AT: Müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (v.a edasikindlustus ja retrotsessioon) on keelatud.

AT: Kohustuslikku õhusõidukikindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

AT: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (v.a edasikindlustus- ja retrotsessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

CY: Igasugune välisriigi edasikindlustaja, kes on tunnustatud kindlustusjärelevalve poolt (usaldatavuskriteeriumide alusel), võib pakkuda edasikindlustus- või retrotsessiooniteenuseid kindlustusseltsidele, kes on asutatud ja litsentseeritud Küprosel.

CY: Allsektorid A.3. ja A.4. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

CZ: Üksnes:

Välisriikide finantsteenuste osutajad võivad asutada kindlustusseltsi asukohaga Tšehhi Vabariigis aktsiaseltsi kujul või võivad tegelda kindlustusega oma filiaalide kaudu, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariigis, kindlustegevuse seadusega kehtestatud tingimustel.

Kindlustusteenuste osutajal peab olema kaubanduslik kohalolek ja luba järgmiseks:

| — | kõnealuste teenuste osutamiseks, sealhulgas edasikindlustamine,
  ja |
| --- | --- |

—

kõnealuste teenuste osutamiseks, sealhulgas edasikindlustamine,

ja

| — | vahenduslepingu sõlmimiseks vahendajaga, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kindlustusteenuste osutaja ja kolmanda isiku vahel. |
| --- | --- |

—

vahenduslepingu sõlmimiseks vahendajaga, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kindlustusteenuste osutaja ja kolmanda isiku vahel.

Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

DK: Kohustuslikku õhutranspordikindlustust võivad anda ainult ühenduses paiknevad äriühingud.

DK: Taanis ei või ärilistel eesmärkidel otsekindlustuse andmisega Taani elanikele, Taani laevadele ja Taanis paiknevale varale tegelda muud isikud ega äriühingud (sealhulgas kindlustusseltsid) peale Taani seaduse alusel või pädevatelt Taani ametiasutustelt tegevusloa saanud kindlustusseltside.

DE: Kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

DE: Kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta Saksamaal sõlmida rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali vahendusel.

FI: Käsitusleppe punkti 3 alapunktis a nimetatud kindlustusteenuseid võivad osutada üksnes kindlustusandjad peakontoriga Euroopa Majanduspiirkonnas või filiaaliga Soomes.

FI: Kindlustusmaakleri teenuste osutamise tingimuseks on alaline tegevuskoht Euroopa Majanduspiirkonnas.

FR: Maismaaveoga seotud riskide kindlustamisega võivad tegelda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

HU: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Teenuseid on lubatud osta üksnes valuutatehinguid käsitlevates õiguslikes eeskirjades määratletud rahvusvahelise äriga tegelevatel ettevõtjatel. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

IT: Ei ole kohustusi seoses aktuaari elukutsega.

IT: Itaalia residentide CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

IT: Kaupade transpordikindlustust, sõidukite kindlustust ja Itaalias paiknevate riskide vastutuskindlustust võivad anda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

LV: Kohustused puuduvad käsitusleppe punkti B.3 (a) kohta.

MT: Allsektorid A.3. ja A.4. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad

PL: Kohustused puuduvad, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise puhul rahvusvahelises kaubanduses.

PT: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust, võivad anda ainult Euroopa Ühenduses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

SK: Järgmisteks tegevusteks on nõutav kaubanduslik kohalolek:

| — | Slovaki Vabariigis alalist elukohta omavate isikute elukindlustus; |
| --- | --- |

—

Slovaki Vabariigis alalist elukohta omavate isikute elukindlustus;

| — | vara kindlustamine Slovaki Vabariigi territooriumil; |
| --- | --- |

—

vara kindlustamine Slovaki Vabariigi territooriumil;

| — | vastutuskindlustus seoses kahjuga, mis tuleneb füüsiliste ja juriidiliste isikute tegevusest Slovaki Vabariigi territooriumil; |
| --- | --- |

—

vastutuskindlustus seoses kahjuga, mis tuleneb füüsiliste ja juriidiliste isikute tegevusest Slovaki Vabariigi territooriumil;

| — | õhu- ja meretranspordi kindlustus, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust. |
| --- | --- |

—

õhu- ja meretranspordi kindlustus, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust.

SI: Mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: vastastikuste kindlustusseltside kindlustustegevus piirdub Sloveenia Vabariigis asutatud juriidilise isiku õigustega struktuuriüksustega.

SI: Allsektorid A.2., A.3. ja A.4. (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

SE: Otsekindlustuse pakkumine on lubatud ainult Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse pakkuja vahendusel tingimusel, et välisriigi teenusepakkuja ja Rootsi kindlustusselts kuuluvad samasse kontserni või on sõlminud omavahel koostöölepingu.

| 2) | Tarbimine välismaal |
| --- | --- |

2)

AT: Müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (v.a edasikindlustus ja retrotsessioon) on keelatud.

AT: Kohustuslikku õhusõidukikindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

AT: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (v.a edasikindlustus- ja retrotsessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

CY: Allsektorid A.3. ja A.4. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

CZ: Üksnes:

Allpool määratletud kindlustusteenuseid ei või osta välismaal.

| — | Tšehhi Vabariigis alalist elukohta omavate isikute elukindlustus, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigis alalist elukohta omavate isikute elukindlustus,

| — | vara kindlustamine Tšehhi Vabariigi territooriumil, |
| --- | --- |

—

vara kindlustamine Tšehhi Vabariigi territooriumil,

| — | vastutuskindlustus seoses kahjuga, mis tuleneb füüsiliste ja juriidiliste isikute tegevusest Tšehhi Vabariigi territooriumil. |
| --- | --- |

—

vastutuskindlustus seoses kahjuga, mis tuleneb füüsiliste ja juriidiliste isikute tegevusest Tšehhi Vabariigi territooriumil.

DK: Kohustuslikku õhutranspordikindlustust võivad anda ainult ühenduses paiknevad äriühingud.

DK: Taanis ei või ärilistel eesmärkidel otsekindlustuse andmisega Taani elanikele, Taani laevadele ja Taanis paiknevale varale tegelda muud isikud ega äriühingud (sealhulgas kindlustusseltsid) peale Taani seaduse alusel või pädevatelt Taani ametiasutustelt tegevusloa saanud kindlustusseltside.

DE: Kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

DE: Kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta Saksamaal sõlmida rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali vahendusel.

FR: Maismaaveoga seotud riskide kindlustamisega võivad tegelda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

HU: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Teenuseid on lubatud osta üksnes valuutatehinguid käsitlevates õiguslikes eeskirjades määratletud rahvusvahelise äriga tegelevatel ettevõtjatel. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

IT: Kaupade transpordikindlustust, sõidukite kindlustust ja Itaalias paiknevate riskide vastutuskindlustust võivad anda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

MT: Allsektorid A.3. ja A.4. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

PL: Kohustused puuduvad, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise puhul rahvusvahelises kaubanduses.

PT: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust, võivad anda ainult Euroopa Ühenduses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

SK: 1. viisi alla kuuluvaid kindlustusteenuseid, välja arvatud õhu- ja meretranspordi kindlustus, mis hõlmavad kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust, ei või osta välismaal.

SI: Mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: ühiskindlustusseltside kindlustustegevus piirdub Sloveenia Vabariigis asutatud juriidilise isiku õigustega struktuuriüksustega.

SI: Edasikindlustusseltsid Sloveenia Vabariigis on kindlustusmaksete kogumisel eelisõigustatud. Juhul kui kõnealused äriühingud ei suuda kõiki riske tasandada, saab neid edasi kindlustada ja nendega retrotsessioonitehinguid teha välismaal. (Puuduvad pärast kindlustusseltse käsitleva uue seaduse vastuvõtmist).

| 3) | Kaubanduslik kohalolek |
| --- | --- |

3)

AT: Litsentsi andmisest välisriikide kindlustusandjate filiaalidele tuleb keelduda, kui kindlustusandja õiguslik vorm tema päritoluriigis ei vasta või ei ole võrreldav aktsiaseltsiga või ühiskindlustusseltsiga.

BE: Igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

CY: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

Ükski kindlustaja ei saa tegutseda Küprose Vabariigis või sealse asukohaga, kui tal puudub kindlustusjärelevalve luba vastavalt kindlustusseltse käsitlevale seadusele.

Välisriikide kindlustusseltsid saavad Küprose Vabariigis tegutseda filiaali või esinduse asutamise teel. Välisriigi kindlustajal peab enne filiaali või esinduse loomiseks loa saamist olema luba tegutsemiseks oma riigis.

Mitteresidentide osalemiseks Küprose Vabariigis asutatud kindlustusseltsides on vaja keskpanga eelnevat luba. Välisosaluse ulatus määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi vastavalt majanduslikele vajadustele.

CY: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon):

Ükski äriühing ei saa tegutseda edasikindlustajana Küprose Vabariigis või sealse asukohaga, kui tal puudub kindlustusjärelevalve luba.

Mitteresidentidel on edasikindlustusseltsidesse investeerimiseks vaja keskpanga eelnevat luba. Välisosaluse määr kohalikes edasikindlustusseltsides määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. Praegu puudub kohalik edasikindlustusselts.

CY: Allsektorid A.3. ja A.4. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

CZ: Üksnes:

Välisriikide finantsteenuste osutajad võivad asutada kindlustusseltsi asukohaga Tšehhi Vabariigis aktsiaseltsi kujul või võivad tegelda kindlustusega oma filiaalide kaudu, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariigis, kindlustegevuse seadusega kehtestatud tingimustel.

Kindlustusteenuste osutajal peab olema kaubanduslik kohalolek ja luba järgmiseks:

| — | kõnealuste teenuste osutamiseks, sealhulgas edasikindlustamine,
  ja |
| --- | --- |

—

kõnealuste teenuste osutamiseks, sealhulgas edasikindlustamine,

ja

| — | vahenduslepingu sõlmimiseks vahendajaga, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kindlustusteenuste osutaja ja kolmanda isiku vahel. |
| --- | --- |

—

vahenduslepingu sõlmimiseks vahendajaga, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kindlustusteenuste osutaja ja kolmanda isiku vahel.

Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

ES: Enne teatavate kindlustusliikide osutamiseks filiaali või esinduse asutamist Hispaanias peab välisriigi kindlustajal olema olnud vähemalt viis aastat luba tegelda samasuguste kindlustusliikidega oma päritoluriigis.

ES, EL: Asutamisõigus ei hõlma esinduskontorite loomist ega muud kindlustusseltsi alalist kohalolekut, v.a juhul, kui sellised kontorid asutatakse esinduste, filiaalide või peakontoritena.

EE: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Puuduvad, välja arvatud see, et kindlustusega tegeleva väliskapitali osalusega aktsiaseltsi juhatusse võivad kuuluda välisriikide kodanikud proportsionaalselt välisosalusega, kuid mitte üle poole juhatuse liikmetest; tütarettevõtja või sõltumatu äriühingu juhatuse esimehe alaline elukoht peab olema Eestis.

FI: Kindlustusseltsi tegevdirektor, vähemalt üks audiitor ja vähemalt pooled projekti elluviijatest ning juhatuse ja nõukogu liikmetest elavad alaliselt Euroopa Majanduspiirkonnas, kui sotsiaal- ja tervishoiuministeerium ei ole teinud erandit.

FI: Välisriikide kindlustusseltside filiaalidele ei või anda tegevusluba Soomes kohustuslike sotsiaalkindlustuslepingute osas (kohustuslik pensionikindlustus, kohustuslik õnnetusjuhtumikindlustus).

FI: Välisriigi kindlustusseltsi üldise esindaja alaline elukoht on Soomes, kui kindlustusseltsi peakontor ei asu Euroopa Majanduspiirkonnas.

FR: Filiaalide asutamiseks on vaja eriluba filiaali esindaja jaoks.

HU: Otseste filiaalide moodustamine on kavas siduda pärast selle siduvaks tegemist teenuskaubanduse kokkuleppes seal sätestatud tingimustel.

HU: Finantseerimisasutuse juhatusse peaks kuuluma vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud, residendid asjaomaste valuutavahetust käsitlevate eeskirjade mõistes, ja kelle alaliseks elukohaks on vähemalt ühe aasta jooksul olnud Ungari.

IE: Asutamisõigus ei hõlma esinduskontorite loomist.

IT: Aktuaarina võivad tegutseda üksnes füüsilised isikud. Füüsilised isikud võivad moodustada kutseliite (äriühinguna registreerimata).

IT: Filiaalide asutamisloa tingimuseks on järelevalveasutuste hinnang.

LV: Allsektorid A.1. ja A.2. (otsekindlustus ning edasikindlustus ja retrotsessioon): Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab välisriikide kindlustusseltsidel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

LV: Allsektor A.3. (kindlustuse vahendamine): Vahendaja saab olla üksnes füüsiline isik (kodakondsuse nõue puudub), kes võib osutada teenust kindlustusseltsi nimel, millel on Läti kindlustusjärelevalveameti luba.

LT: Kindlustusseltsidel ei ole lubatud pakkuda nii elukindlustust kui kahjukindlustust. Kahe nimetatud kindlustusliigi a ja b jaoks on nõutav eraldi asutamine.

MT: Võib nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

PL: Allsektorid A.1. kuni A.3. (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine):

Asutamine üksnes aktsiaseltsi või filiaali kujul pärast litsentsi saamist. Välismaale saab investeerida kuni 5 % kindlustusfondidest. Kindlustuse vahendamisega tegeleval isikul peab olema litsents. Kindlustuse vahendamiseks on nõutav kohalik asutamine.

PL: Allsektor A.4. (kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

PT: Välisriigi äriühingud võivad Portugalis kindlustusvahendusega tegelda ainult vastavalt ühenduse liikmesriigi õigusaktidele loodud äriühingu vahendusel.

PT: Filiaali loomiseks Portugalis peavad välisriikide äriühingud tõendama, et neil on vähemalt viie aasta pikkune tegutsemispraktika.

SK: Kindlustusseltsi juhatuse enamik peab resideeruma Slovaki Vabariigis.

Kindlustusteenuste osutamiseks on nõutav litsents. Välisriikide kodanikud võivad asutada kindlustusseltsi asukohaga Slovaki Vabariigis aktsiaseltsi kujul või võivad tegelda kindlustusega oma tütarettevõtjate kaudu, mille registrijärgne asukoht on Slovaki Vabariigis, kindlustegevuse seadusega kehtestatud tingimustel. Kindlustustegevus tähendab kindlustusega tegelemist, sealhulgas kindlustusmaaklerlust ja edasikindlustustegevust.

Vahendusteenuseid, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kolmanda isiku ja kindlustusseltsi vahel, võivad osutada füüsilised või juriidilised isikud alalise asukohaga Slovaki Vabariigis kindlustusseltsi huvides, millel on kindlustusjärelevalveameti litsents.

Vahenduslepingut, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kindlustusseltsiga kolmanda isiku poolt, võib sõlmida siseriiklik või välisriigi kindlustusselts üksnes pärast seda, kui kindlustusjärelevalveamet on väljastanud litsentsi.

Litsentseeritud kindlustusettevõtjate kindlate kindlustusfondide rahalisi vahendeid, mis on saadud Slovaki Vabariigis alalist elukohta või registrijärgset asukohta omavate kindlustusvõtjate kindlustamisest või edasikindlustamisest, tuleb hoiustada Slovaki Vabariigi residendist pangas ja neid ei tohi üle kanda välismaale.

SI: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

Asutamiseks on vaja rahandusministeeriumi poolt väljastatud litsentsi. Välismaalased võivad asutada kindlustusseltsi üksnes koos kodanikuga ühisettevõtte kujul, milles välismaalaste osalus on piiratud kuni 99 % ulatuses.

Maksimaalse välisosaluse piirang tühistatakse kindlustusseltse käsitleva uue seaduse vastuvõtmisel.

Välismaalane võib omandada või suurendada aktsiaosalust siseriiklikus kindlustusseltsis rahandusministeeriumi eelneva loaga.

Rahandusministeerium võtab litsentsi või loa väljastamisel aktsiate omandamiseks siseriiklikus kindlustusseltsis arvesse järgmisi kriteeriume:

| — | aktsiate omandiõiguste jaotus ning erinevatest riikidest pärit aktsionäride olemasolu; |
| --- | --- |

—

aktsiate omandiõiguste jaotus ning erinevatest riikidest pärit aktsionäride olemasolu;

| — | uute kindlustustoodete tarnimine ja seonduva oskusteabe edasiandmine, kui välisinvestoriks on kindlustusselts. |
| --- | --- |

—

uute kindlustustoodete tarnimine ja seonduva oskusteabe edasiandmine, kui välisinvestoriks on kindlustusselts.

Kohustused puuduvad seoses välisosalusega erastamisjärgus olevas kindlustusseltsis.

Ühiskindlustusseltsi liikmeks võivad olla üksnes Sloveenia Vabariigis asutatud äriühingud ja kodanikest füüsilised isikud.

SI: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon):

Välisosalus edasikindlustusseltsides on piiratud kapitali kontrollpakini. (Puuduvad pärast kindlustusseltse käsitleva uue seaduse vastuvõtmist, välja arvatud seoses filiaalidega).

SI: Allsektorid A.3. ja A.4. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused):

Konsultatsioonide ja kahjukäsitlusteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna kindlustusbüroo nõusolekul.

Kindlustusmatemaatika ja riskide hindamise teenuste osutamine üksnes professionaalse asutamise kaudu.

Tegevus piirdub otsekindlustuse ja edasikindlustusega.

Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul on nõutav alaline elukoht Sloveenia Vabariigis.

SE: Väljaspool Rootsit asutatud kindlustusvahendusettevõtted võivad asutada kaubandusesindusi ainult filiaalide kaudu.

SE: Väljaspool Rootsit asutatud kahjukindlustusseltse, kes tegutsevad Rootsis, ei maksustata mitte netotulemuste, vaid otsestest kindlustustehingutest saadava kindlustuspreemia sissetulekute põhjal.

SE: Kindlustusseltsi asutaja on Euroopa Majanduspiirkonnas alaliselt elav füüsiline isik või Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud juriidiline isik.

| 4) | Füüsiliste isikute kohalolek |
| --- | --- |

4)

CY: Kohustused puuduvad.

PL:

Allsektorid A.1. kuni A.3. (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine): Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas ning vastavalt järgmisele piirangule: Kindlustuse vahendajate suhtes kehtib alalise elukoha nõue.

Allsektor A.4. (kindlustuse lisateenused): Kohustused puuduvad.

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, SE, SI, SK, UK:

Kohustused puuduvad, välja arvatud vastavates horisontaaljaotistes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

AT: Filiaali juhtkond peab koosnema kahest Austrias alaliselt elavast füüsilisest isikust.

DK: Harukindlustuse üldesindaja alaline elukoht peab viimase kahe aasta jooksul olema olnud Taanis, kui tegemist ei ole ühenduse ühe liikmesriigi kodanikuga. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid.

DK: Alalise elukoha nõue äriühingu tegevjuhtide ja juhatuse liikmete suhtes. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid nimetatud nõudest. Erandid tehakse kedagi diskrimineerimata.

ES, IT: Alalise elukoha nõue aktuaarile.

EL: Enamik Kreekas asutatud äriühingu juhatuse liikmetest peavad olema ühenduse ühe liikmesriigi kodanikud.

SI: Kindlustusstatistika ja riskide hindamise puhul on nõutav alaline elukoht lisaks pädevuseksamile, Sloveenia Vabariigi kindlustusstatistikute liitu kuulumisele ja sloveeni keele valdamisele.

| B. | Pangandus- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus) |
| --- | --- |

B.

| 1) | Teenuste piiriülene osutamine |
| --- | --- |

1)

BE: Investeerimisalase nõustamisega seotud teenuste osutamise puhul on nõutav, et äriühing oleks asutatud Belgias.

CY: Kohustused puuduvad.

CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused, nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Kohustused puuduvad.

CZ: Üksnes:

Üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad ja vastava litsentsiga välisriigi pankade filiaalid võivad:

| — | osutada hoiustamisteenuseid; |
| --- | --- |

—

osutada hoiustamisteenuseid;

| — | kaubelda valuutapõhiste aktivatega; |
| --- | --- |

—

kaubelda valuutapõhiste aktivatega;

| — | sooritada mitterahalisi välismakseid. |
| --- | --- |

—

sooritada mitterahalisi välismakseid.

Järgmisteks tegevusteks on Tšehhi mittepankadest residentide puhul nõutav Tšehhi riigipanga või rahandusministeeriumi poolt väljastatud valuutatehingute luba:

| a) | konto avamine välismaal ja sellele raha kandmine Tšehhi residentide poolt, |
| --- | --- |

a)

konto avamine välismaal ja sellele raha kandmine Tšehhi residentide poolt,

| b) | kapitalimaksed välismaal (välja arvatud välismaised otseinvesteeringud), |
| --- | --- |

b)

kapitalimaksed välismaal (välja arvatud välismaised otseinvesteeringud),

| c) | krediitide ja tagatiste andmine, |
| --- | --- |

c)

krediitide ja tagatiste andmine,

| d) | toimingud tuletisinstrumentidega, |
| --- | --- |

d)

toimingud tuletisinstrumentidega,

| e) | välismaiste väärtpaberite ostmine, välja arvatud valuutatehingute seaduses kirjeldatud juhtudel, |
| --- | --- |

e)

välismaiste väärtpaberite ostmine, välja arvatud valuutatehingute seaduses kirjeldatud juhtudel,

| f) | välismaiste väärtpaberite avalik või kinnine emiteerimine kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või nende viimine siseturule. |
| --- | --- |

f)

välismaiste väärtpaberite avalik või kinnine emiteerimine kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või nende viimine siseturule.

EE: Allsektor B.1. (hoiuste vastuvõtmine): Nõutav Eesti Panga luba ja registreerimine Eesti õiguse alusel aktsiaseltsi, tütarettevõtja või filiaalina.

EE, LT: Avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine ning investeerimisühingute varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses.

HU: Kohustused puuduvad.

IE: Investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimisnõustamiseks on nõutav I) luba Iirimaal, mis nõuab üldjuhul, et ettevõte oleks juriidilise isikuna registreeritud või usaldusühing või ainuomanik, mille peakontor/registreeritud asukoht on igal juhul Iirimaal (volitust võidakse teatavatel juhtudel mitte nõuda, nt kui kolmanda riigi teenuseosutajal puudub Iirimaal kaubandusesindus ja teenust ei osutata eraisikutele), või II) luba mõnes teises liikmesriigis kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga.

IT: Kohustused puuduvad promotori di servizi finanziari (finantsagentide) kohta.

LT: Pensionifondide haldamine: Nõutav kaubanduslik kohalolek.

MT:

Allsektorid B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Puuduvad.

Allsektor B.11. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Kohustused puuduvad, välja arvatud finantsteabe vahendamise puhul rahvusvaheliste teenuse osutajate poolt.

Allsektor B.12. (nõustamine ja muud finantsabiteenused): Kohustused puuduvad.

PL:

Allsektor B.11. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal.

Allsektor B.12. (nõustamine ja muud finantsabiteenused): Kohustused puuduvad.

SK: Kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused: Kohustused puuduvad.

SK:

| i) | Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis. |
| --- | --- |

i)

Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis.

| ii) | Valuutapõhiste aktivatega võivad kaubelda üksnes volitatud siseriiklikud pangad, välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis ja valuutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu. |
| --- | --- |

ii)

Valuutapõhiste aktivatega võivad kaubelda üksnes volitatud siseriiklikud pangad, välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis ja valuutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu.

| iii) | Mittesularahalisi välismakseid võivad sooritada üksnes volitatud siseriiklikud pangad ja välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis. |
| --- | --- |

iii)

Mittesularahalisi välismakseid võivad sooritada üksnes volitatud siseriiklikud pangad ja välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis.

| iv) | Järgmisteks toiminguteks on nõutav Slovakkia riigipanga poolt väljastatud valuutatehingute litsents:






  a) | konto avamine välismaal Slovaki mittepangast residendi poolt, välja arvatud füüsiliste isikute poolt nende välismaal viibimise ajal; |
| --- | --- | --- |

iv)

Järgmisteks toiminguteks on nõutav Slovakkia riigipanga poolt väljastatud valuutatehingute litsents:

a)

konto avamine välismaal Slovaki mittepangast residendi poolt, välja arvatud füüsiliste isikute poolt nende välismaal viibimise ajal;

| b) | kapitalimaksed välismaal; |
| --- | --- |

b)

kapitalimaksed välismaal;

| c) | finantskrediidi saamine mitteresidendist valuutavahetusest; välja arvatud krediidi vastuvõtmine välismaalt residentide poolt tagasimakseperioodiga üle 3 aasta ja füüsiliste isikute omavahelised laenud mitteärilise tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

c)

finantskrediidi saamine mitteresidendist valuutavahetusest; välja arvatud krediidi vastuvõtmine välismaalt residentide poolt tagasimakseperioodiga üle 3 aasta ja füüsiliste isikute omavahelised laenud mitteärilise tegevuse jaoks.

| v) | Slovakkia vääringu impordi ja ekspordi ning valuutavahetustehingute suhtes sularahaga summas üle 150 tuhande SKK ja väärismetallikangidega kehtib aruandluskohustus. |
| --- | --- |

v)

Slovakkia vääringu impordi ja ekspordi ning valuutavahetustehingute suhtes sularahaga summas üle 150 tuhande SKK ja väärismetallikangidega kehtib aruandluskohustus.

| vi) | Residendilt nõutakse finantsvarade hoiustamiseks välismaal valuutavahetust reguleerivate asutuste poolt väljastatud valuutavahetusluba või litsentsi. |
| --- | --- |

vi)

Residendilt nõutakse finantsvarade hoiustamiseks välismaal valuutavahetust reguleerivate asutuste poolt väljastatud valuutavahetusluba või litsentsi.

| vii) | Üksnes Slovaki Vabariigis asutatud valuutavahetajad võivad anda ja saada tagatisi ja vastutust vastavalt kindlaksmääratud limiidile ja Slovakkia riigipanga ettekirjutustele. |
| --- | --- |

vii)

Üksnes Slovaki Vabariigis asutatud valuutavahetajad võivad anda ja saada tagatisi ja vastutust vastavalt kindlaksmääratud limiidile ja Slovakkia riigipanga ettekirjutustele.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Kohustused puuduvad.

Allsektorid B.11. ja B.12. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

Kõik teised allsektorid:

Kohustused puuduvad, välja arvatud siseriiklike juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolt krediidi võtmine (kõik laenuliigid) ning garantiide ja kohustuste aktsepteerimine välisriigi krediidiasutustelt. (Märkus: tarbijate krediidid on pärast uue valuutatehingute seaduse vastuvõtmist tasuta).

Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Välismaalased võivad välismaiseid väärtpabereid pakkuda üksnes siseriiklike pankade ja maaklerfirma kaudu. Sloveenia Börsi liikmed peavad olema asutatud Sloveenia Vabariigis.

| 2) | Tarbimine välismaal |
| --- | --- |

2)

CY: Kohustused puuduvad, välja arvatud allsektor B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): Puuduvad.

CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Kohustused puuduvad.

CZ: Üksnes:

Üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad ja vastava litsentsiga välisriigi pankade filiaalid võivad:

| — | osutada hoiustamisteenuseid; |
| --- | --- |

—

osutada hoiustamisteenuseid;

| — | kaubelda valuutapõhiste aktivatega; |
| --- | --- |

—

kaubelda valuutapõhiste aktivatega;

| — | sooritada mitterahalisi välismakseid. |
| --- | --- |

—

sooritada mitterahalisi välismakseid.

Järgmisteks tegevusteks on Tšehhi mittepankadest residentide puhul nõutav Tšehhi riigipanga või rahandusministeeriumi poolt väljastatud valuutatehingute luba:

| a) | konto avamine välismaal ja sellele raha kandmine Tšehhi residentide poolt, |
| --- | --- |

a)

konto avamine välismaal ja sellele raha kandmine Tšehhi residentide poolt,

| b) | kapitalimaksed välismaal (välja arvatud välismaised otseinvesteeringud), |
| --- | --- |

b)

kapitalimaksed välismaal (välja arvatud välismaised otseinvesteeringud),

| c) | krediitide ja tagatiste andmine, |
| --- | --- |

c)

krediitide ja tagatiste andmine,

| d) | toimingud tuletisinstrumentidega, |
| --- | --- |

d)

toimingud tuletisinstrumentidega,

| e) | välismaiste väärtpaberite ostmine, välja arvatud valuutatehingute seaduses kirjeldatud juhtudel, |
| --- | --- |

e)

välismaiste väärtpaberite ostmine, välja arvatud valuutatehingute seaduses kirjeldatud juhtudel,

| f) | välismaiste väärtpaberite avalik või kinnine emiteerimine kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või nende viimine siseturule. |
| --- | --- |

f)

välismaiste väärtpaberite avalik või kinnine emiteerimine kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või nende viimine siseturule.

DE: Saksa markades vääringustatud väärtpaberite emiteerimist võib läbi viia Saksamaal asutatud krediidiasutus, tütarettevõtja või filiaal.

FI: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi vahendusel, mida haldab Postipankki Ltd. Rahandusminister võib erakorralisel põhjusel teha erandi käesolevast nõudest.

EL: Kreekas emiteeritud väärtpaberite intresside ja põhisummade maksete haldamist hõlmavate hooldus- ja hoiustamisteenuste osutamiseks on nõutav asutamine.

HU: Kohustused puuduvad.

MT:

Allsektorid B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Puuduvad.

Allsektor B.11. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Kohustused puuduvad, välja arvatud finantsteabe vahendamise puhul rahvusvaheliste teenuse osutajate poolt.

Allsektorid B.3. kuni B.10. ja allsektor B.12.: Kohustused puuduvad.

PL:

Allsektor B.11. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal.

Allsektorid B.1. kuni B.10. ja allsektor B.12.: Kohustused puuduvad.

SK: Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus ning vahendamine: Kohustused puuduvad.

SK:

| i) | Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis. |
| --- | --- |

i)

Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis.

| ii) | Valuutapõhiste aktivatega võivad kaubelda üksnes volitatud siseriiklikud pangad, välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis ja valuutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu. |
| --- | --- |

ii)

Valuutapõhiste aktivatega võivad kaubelda üksnes volitatud siseriiklikud pangad, välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis ja valuutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu.

| iii) | Mittesularahalisi välismakseid võivad sooritada üksnes volitatud siseriiklikud pangad ja välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis. |
| --- | --- |

iii)

Mittesularahalisi välismakseid võivad sooritada üksnes volitatud siseriiklikud pangad ja välisriigi pankade filiaalid Slovaki Vabariigis.

| iv) | Järgmisteks toiminguteks on nõutav Slovakkia riigipanga poolt väljastatud valuutatehingute litsents:






  a) | konto avamine välismaal Slovaki mittepangast residendi poolt, välja arvatud füüsiliste isikute poolt nende välismaal viibimise ajal; |
| --- | --- | --- |

iv)

Järgmisteks toiminguteks on nõutav Slovakkia riigipanga poolt väljastatud valuutatehingute litsents:

a)

konto avamine välismaal Slovaki mittepangast residendi poolt, välja arvatud füüsiliste isikute poolt nende välismaal viibimise ajal;

| b) | kapitalimaksed välismaal; |
| --- | --- |

b)

kapitalimaksed välismaal;

| c) | finantskrediidi saamine mitteresidendist valuutavahetusest; välja arvatud krediidi vastuvõtmine välismaalt residentide poolt tagasimakseperioodiga üle 3 aasta ja füüsiliste isikute omavahelised laenud mitteärilise tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

c)

finantskrediidi saamine mitteresidendist valuutavahetusest; välja arvatud krediidi vastuvõtmine välismaalt residentide poolt tagasimakseperioodiga üle 3 aasta ja füüsiliste isikute omavahelised laenud mitteärilise tegevuse jaoks.

| v) | Slovakkia vääringu impordi ja ekspordi ning valuutavahetustehingute suhtes sularahaga summas üle 150 tuhande SKK ja väärismetallikangidega kehtib aruandluskohustus. |
| --- | --- |

v)

Slovakkia vääringu impordi ja ekspordi ning valuutavahetustehingute suhtes sularahaga summas üle 150 tuhande SKK ja väärismetallikangidega kehtib aruandluskohustus.

| vi) | Residendilt nõutakse finantsvarade hoiustamiseks välismaal valuutavahetust reguleerivate asutuste poolt väljastatud valuutavahetusluba või litsentsi. |
| --- | --- |

vi)

Residendilt nõutakse finantsvarade hoiustamiseks välismaal valuutavahetust reguleerivate asutuste poolt väljastatud valuutavahetusluba või litsentsi.

| vii) | Üksnes Slovaki Vabariigis asutatud valuutavahetajad võivad anda ja saada tagatisi ja vastutust vastavalt kindlaksmääratud limiidile ja Slovakkia riigipanga ettekirjutustele. |
| --- | --- |

vii)

Üksnes Slovaki Vabariigis asutatud valuutavahetajad võivad anda ja saada tagatisi ja vastutust vastavalt kindlaksmääratud limiidile ja Slovakkia riigipanga ettekirjutustele.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Kohustused puuduvad.

Allsektorid B.11. ja B.12. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

Kõik teised allsektorid:

Kohustused puuduvad, välja arvatud siseriiklike juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolt krediidi võtmine (kõik laenuliigid) ning garantiide ja kohustuste aktsepteerimine välisriigi krediidiasutustelt. (Märkus: tarbijate krediidid on pärast uue valuutatehingute seaduse vastuvõtmist tasuta).

Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Investeerimisühingute varade paigutajateks võivad olla Sloveenia Vabariigis asutatud juriidilised isikud.

UK: Naelsterlingi emissioone, sealhulgas eraõiguslikke emissioone, võib läbi viia ainult Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud äriühing.

| 3) | Kaubanduslik kohalolek |
| --- | --- |

3)

Kõik liikmesriigid:

| — | Avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artiklid 6 ja 13). |
| --- | --- |

—

Avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artiklid 6 ja 13).

| — | Investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artikkel 8.1 ja artikkel 15.1). |
| --- | --- |

—

Investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artikkel 8.1 ja artikkel 15.1).

AT: Ainult Austria börsi liikmed võivad sooritada tehinguid börsil kaubeldavate väärtpaberitega.

AT: Välisvaluuta ja välissularahaga kauplemiseks on vaja Austria riigipanga luba.

AT: Hüpoteekvõlakirju ja omavalitsuste võlakirju võivad emiteerida ainult sellele spetsialiseerunud ja vastavat tegevusluba omavad pangad.

AT: Pensionifondide juhtimisega seotud teenuseid võib osutada ainult sellele spetsialiseerunud äriühing, mis on asutatud Austrias aktsiaseltsina.

BE: Igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

CY: Kehtib põhikirjaline nõue, mida kohaldatakse kedagi diskrimineerimata, et Küprose Vabariigis teenuseid osutavad pangad peavad olema juriidilised isikud. Juriidiliste isikute hulka kuuluvad Küproses registreeritud välisriigi pankade/finantseerimisasutuste filiaalid.

CY: Isiku ja tema partnerite otsene või kaudne osalus või hääleõigus pangas ei või ületada 10 %, välja arvatud keskpanga eelneval kirjalikul loal.

CY: Lisaks eelnevale on kolme börsil noteeritud kohaliku panga puhul otsene või kaudne osalus või kapitaliosaluse omandamine välismaalaste poolt piiratud 0,5 % üksikisiku või organisatsiooni kohta ja 6,0 % kollektiivselt.

CY:

Allsektorid B.1. kuni B.5. ja allsektor B.6.(b) (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja arveldustehingud, garantiid ja kohustused ning valuutatehingud):

Uute pankade suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | Pangandustegevuseks on vaja keskpanga litsentsi. Keskpank võib litsentsi väljastamisel nõuda vastavust majandusvajaduste testile. |
| --- | --- |

a)

Pangandustegevuseks on vaja keskpanga litsentsi. Keskpank võib litsentsi väljastamisel nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

| b) | Välisriigi pankade filiaalid peavad olema Küprosel registreeritud vastavalt äriühinguõigusele ja litsentseeritud vastavalt pangandusõigusele. |
| --- | --- |

b)

Välisriigi pankade filiaalid peavad olema Küprosel registreeritud vastavalt äriühinguõigusele ja litsentseeritud vastavalt pangandusõigusele.

Allsektor B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega):

Üksnes Küprose Börsi liikmed (börsimaaklerid) võivad tegelda äriga, mis on seotud väärtpaberimaaklerlusega Küprosel. Maakleritena tegutsevad äriühingud võivad tööle võtta üksnes isikuid, kes on võimelised tegutsema maakleritena, tingimusel et neil on vastav litsents. Pangad ja kindlustusseltsid ei või kõnealuse äriga tegelda.

Maaklerfirmat saab Küprose Börsi liikmeks registreerida üksnes juhul, kui ta on asutatud ja registreeritud kooskõlas Küprose äriühinguõigusega.

Allsektorid B.6. (a), (c), (d) ja (f) ning B.7. kuni B.12.: Kohustused puuduvad.

CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Kohustused puuduvad.

CZ: Üksnes:

Pangandusteenuseid võivad osutada üksnes Tšehhis asutatud pangad või välisriigi pankade filiaalid, millel on Tšehhi riigipanga poolt kokkuleppel rahandusministeeriumiga väljastatud litsents.

Litsentsi andmisel on aluseks kriteeriumid, mida kohaldatakse kooskõlas teenuskaubanduse üldlepinguga. Hüpoteeklaenuteenuseid võivad osutada üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad.

Pankasid võib asutada üksnes aktsiaseltsidena. Olemasolevate pankade aktsiate ostmiseks on tarvis Tšehhi riigipanga luba.

Väärtpaberitega võib avalikult kaubelda üksnes pärast vastava loa saamist ja väärtpaberi emissiooniprospekti tunnustamist.

Luba ei anta, kui avalik kauplemine väärtpaberitega on vastuolus investorite huvidega, ei ole kooskõlas valitsuse rahanduspoliitikaga või kui see ei vasta finantsturu nõuetele. (1)

Väärtpaberivahendajate, börsimaaklerite, väärtpaberibörsi või vabavahetusturu korraldajate, investeerimisühingute ja investeerimisfondide asutamine ja tegevuseks tuleb taotleda luba, mille andmine on seotud kvalifikatsiooni, isikliku stabiilsuse, juhtimisele esitatavate ja materiaalsete nõuetega.

Iga liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid kontrollib ja vaatab läbi Tšehhi riigipank, et tagada nende ladus ja ökonoomne teostamine.

DK: Finantseerimisasutused võivad tegelda väärtpaberitega kauplemisega Kopenhaageni börsil ainult Taanis asutatud tütarettevõtjate vahendusel.

FI: Vähemalt pool asutajatest, juhatuse ja nõukogu liikmed ning delegaadid, tegevdirektor, prokurist ja krediidiasutuse nimel allkirjastama volitatud isik omavad alalist elukohta Euroopa Majanduspiirkonnas, kui rahandusministeerium ei anna vabastust. Vähemalt ühe audiitori alaline elukoht on Euroopa Majanduspiirkonnas.

FI: Tuletisinstrumentide börsil tegutseva maakleri (eraisiku) alaline elukoht on Euroopa Majanduspiirkonnas. Erand käesolevast nõudest on lubatud rahandusministri kehtestatud tingimustel.

FI: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi vahendusel, mida haldab Postipankki Ltd. Rahandusminister võib erakorralisel põhjusel teha erandi käesolevast nõudest.

FR: Lisaks Prantsuse krediidiasutustele võivad Prantsuse frankides vääringustatud emissioone läbi viia ainult väljaspool Prantsusmaad asutatud pankade (Prantsuse seaduse kohased) Prantsuse tütarettevõtjad, kes on tegevusloa saanud väljaspool Prantsusmaad asutatud panga Prantsuse tütarettevõtjakandidaadi piisavate Pariisis paiknevate vahendite ja kohustuste põhjal. Neid tingimusi kohaldatakse juhtivate pankade suhtes, kelle kanda on arvestus tehingute üle. Väljaspool Prantsusmaad asutatud panka võib ilma piirangute ja asutamisnõueteta olla koos või solidaarselt eurodes ja frankides vääringustatud väärtpaberite emissiooni korraldaja.

EL: Finantseerimisasutused võivad Ateena börsil noteeritud väärtpaberitega kaubelda ainult Kreekas asutatud väärtpaberivahendajate vahendusel.

EL: Filiaalide asutamiseks ja tööks tuleb importida miinimumsumma ulatuses välisvaluutat, mis konverteeritakse drahmideks ja mida hoitakse Kreekas kuni välisriigi pank Kreekas tegutseb:

| — | Kuni nelja (4) filiaali puhul võrdub see miinimumsumma praegu poolega Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammäärast; |
| --- | --- |

—

Kuni nelja (4) filiaali puhul võrdub see miinimumsumma praegu poolega Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammäärast;

| — | Lisafiliaalide tööks peab see miinimumsumma võrduma Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammääraga. |
| --- | --- |

—

Lisafiliaalide tööks peab see miinimumsumma võrduma Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammääraga.

HU: Otseste filiaalide moodustamine on kavas siduda pärast selle siduvaks tegemist teenustekaubanduse üldlepingus seal sätestatud tingimustel.

HU: Ühe aktsionäri, välja arvatud krediidiasutuse, otsene või kaudne osalus või hääleõigus krediidiasutuses, kindlustusseltsis või investeerimisühingus ei või ületada 15 %.

HU: Finantseerimisasutuse juhatusse peaks kuuluma vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud, residendid asjaomaste valuutavahetust käsitlevate eeskirjade mõistes ja kelle alaliseks elukohaks on vähemalt ühe aasta jooksul olnud Ungari.

HU: Pikaajaline riigiosalus pangas Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt püsib miinimumtasemel 25 % + 1 hääl.

IE: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis toimivad avatud investeerimisfondidena ja muutuva suurusega kapitaliga äriühingutena (v.a ettevõtted, kes tegelevad kollektiivse investeerimisega vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, UCITS), peab usaldusisik/hoiulevõtja ja investeerimisfirma olema asutatud Iirimaal või mõnes teises ühenduse liikmesriigis. Investeerimisusaldusühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal.

IE: Et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab ettevõtte I) olema Iirimaal tunnustatud, mis nõuab, et see oleks juriidilise isikuna registreeritud või usaldusühing ja selle peakontor/registrijärgne asukoht peab asuma Iirimaal, või II) olema tunnustatud mõnes teises liikmesriigis kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga.

IE: Investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimisnõustamiseks on nõutav I) luba Iirimaal, mis nõuab üldjuhul, et äriühing oleks juriidilise isikuna registreeritud või usaldusühing või ainuomanik, mille peakontor/registreeritud asukoht on igal juhul Iirimaal (järelevalveasutus võib lubada ka kolmandate riikide ettevõtete filiaale), või II) luba mõnes teises liikmesriigis kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga.

IT: Õigusakti 216/74 artikli 18 alusel väärtpaberite avalikke pakkumisi, välja arvatud aktsiad, osakud või võlakirjad (sealhulgas konverteeritavad võlakirjad), võivad teha ainult Itaalia piiratud vastutusega äriühingud, vastavat luba omavad välisriikide äriühingud, avalikud asutused või kohalikele ametiasutustele kuuluvad äriühingud, millesse paigutatud kapital on vähemalt 2 miljardit Itaalia liiri.

IT: Keskseid hoiustamis-, hooldus- ja haldusteenuseid võib riiklike võlakirjade puhul pakkuda ainult Itaalia Pank ning aktsiate, osakute, osalusväärtpaberite ja muude reguleeritud turul kaubeldavate võlakirjade puhul Monte Titoli SpA.

IT: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, välja arvatud ühtlustatud avatud investeerimisfondid direktiivi 85/611/EMÜ alusel, peab usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaalias või Itaalia filiaali kaudu mõnes teises Euroopa Ühenduse liikmesriigis. Pensionifondide ressursse võivad hallata üksnes pangad, kindlustusseltsid, väärtpaberite investeerimisühingud, mille ametlik peakontor asub Euroopa Ühenduses. Fondivalitsejad (kinnised fondid ja kinnisvarafondid) peavad samuti olema asutatud Itaalias.

IT: Koduuksemüügi teenuse osutamisel peavad vahendajad kasutama Euroopa ühenduste territooriumi piires alaliselt elavaid volitatud finantsteenuste osutajaid.

IT: Väärtpaberite kliiring ja arveldamine võivad toimuda ainult ametliku kliiringusüsteemi kaudu. Itaalia Panga poolt kokkuleppel Consobiga tunnustatud äriühingule võib usaldada kliiringutegevuse kuni väärtpaberite lõpliku arveldamiseni.

IT: Välisriigi vahendajate esinduskontorid ei või teostada investeerimisteenuste pakkumisele suunatud tegevust.

LV:

Allsektor B.7. (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides): Läti Pank (keskpank) on valitsuse finantsesindaja riigi võlakirjade turul.

Allsektor B.9. (varahaldus): Pensionifondide haldamisega tegeleb riigimonopol.

LT:

Allsektorid B.1. kuni B.12.: Vähemalt üks juht peab olema Leedu kodanik.

Allsektor B.3. (kapitalirent): Kapitalirent võib olla reserveeritud spetsialiseerunud finantseerimisasutustele (näiteks pankadele ja kindlustusseltsidele). Puuduvad alates 1. jaanuarist 2001, välja arvatud horisontaaljaotises “Pangandus- ja muud finantsteenused” märgitu osas.

Allsektor B.9. (varahaldus): Asutamine üksnes avatud aktsiaseltsina (AB) ja kinnise äriühinguna (UAB), mis tuleks asutada suletud viisil (asutajad omandavad kõik algselt emiteeritud aktsiad). Varahalduseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine. Varade paigutajatena võivad tegutseda üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on Leedus.

MT:

Allsektorid B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Välismaalastele kuuluvad krediidi- ja muud finantseerimisasutused võivad tegutseda filiaali või kohaliku tütarettevõtjana. Loa andmisel võib nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

Allsektorid B.3. kuni B.12.: Kohustused puuduvad.

PL:

Allsektorid B.1., B.2., B.4. ja B.5. (välja arvatud riigikassa garantiid ja kohustused): Panga asutamine üksnes aktsiaseltsi või litsentseeritud filiaalina. Usaldatavusel põhinev lubade süsteem seoses igasuguste pankade asutamisega. Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

Allsektorid B.6.(e), B.7. (välja arvatud riigi võlakirjade emissioonides osalemine), B.9. (ainult portfelli haldamise teenused) ja B.12. (nõustamisteenused ja muud finantsabiteenused üksnes seoses Poola puhul sätestatud tegevustega.): Asutamine pärast litsentsi saamist üksnes aktsiaseltsi või välisriigi juriidilise isiku filiaalina, kes osutab väärtpaberiteenuseid.

Allsektor B.11.: Üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal.

Kõik teised allsektorid: Kohustused puuduvad.

PT: EÜ-väliste pankade asutamiseks peab rahandusminister iga juhtumi puhul eraldi välja andma loa. Ettevõte peab aitama kaasa riikliku pangandussüsteemi tõhustamisele või andma olulisi tulemusi Portugali majanduse internatsionaliseerimise osas.

PT: Riskikapitaliteenuseid ei või osutada riskikapitalifirmade filiaalid, mille peakontor asub EÜ-välises riigis. Lissaboni Börsil võivad maakleri-/vahendusteenuseid osutada Portugalis asutatud maakler- ja vahendusfirmad või mõnes teises EÜ riigis tunnustatud investeerimisühingud, millel on oma päritoluriigis luba kõnealuste teenuste osutamiseks. Oporto tuletisinstrumentide börsil ja OTC turul ei või maakler- ja vahendusteenuseid osutada EÜ-välised maakler-/vahendusfirmad.

Pensionifondi haldamisteenust võivad osutada üksnes Portugalis asutatud äriühingud ja Portugalis asutatud kindlustusseltsid, kellel on luba tegelda elukindlustusega.

SK: Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: Kohustused puuduvad.

SK: Pangandusteenuseid võivad osutada üksnes siseriiklikud pangad või välisriigi pankade filiaalid, mis on tunnustatud Slovakkia riigipanga poolt kokkuleppel rahandusministeeriumiga. Loa andmisel kaalutakse selliseid kriteeriume, mis on eelkõige seotud kavandatud pangandustegevuse sihtkapitaliga (rahandusliku tugevusega), juhtkonna professionaalse kvalifikatsiooni, ühtsuse ja pädevusega. Pangad on Slovaki Vabariigis aktsiaseltsi või riikliku (riigi omandis oleva) finantseerimisasutusena asutatud juriidilised isikud.

Olemasolevate kommertspankade aktsiakapitali kuuluvate aktsiate ostmiseks kindlaksmääratud limiidi piires on tarvis Slovakkia riigipanga luba. Investeerimisteenuseid Slovaki Vabariigis võivad osutada pangad, investeerimisühingud, investeerimisfondid ja väärtpaberivahendajad, kes on juriidiliselt registreeritud aktsiaseltsina, millel on seadusest tulenev aktsiakapital. Seaduse kohaselt peab välisriigi investeerimisühing või investeerimisfond taotlema rahandusministeeriumilt luba oma väärtpaberite või investeerimissertifikaatide müümiseks Slovaki Vabariigi territooriumil. Võlakirjade riigisiseseks või välismaal emiteerimiseks on nõutav rahandusministeeriumi luba.

Väärtpabereid võib emiteerida ja nendega kaubelda üksnes pärast rahandusministeeriumilt avalikuks kauplemiseks loa saamist vastavalt väärtpaberiseadusele. Väärtpaberivahendajal, börsimaakleril või vabavahetusturu korraldajal peab olema rahandusministeeriumi luba. Iga liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid reguleerib Slovakkia riigipank.

Väärtpaberite füüsilise omanduse vahetamisega seotud arveldus- ja kliiringteenused registreeritakse väärtpaberikeskuses (väärtpaberite arvelduskojas). Väärtpaberikeskus võib sooritada üksnes väärtpaberiomanike kapitalikontode ülekandeid. Sularahakliiring ja -arveldus toimub panganduskliiringu ja arvelduskoja kaudu (milles Slovakkia riigipank omab enamusosalust) Bratislava Börsi puhul, aktsiaseltsi või Slovakkia RM-süsteemi Jumbo konto kaudu.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Kohustused puuduvad.

Allsektorid B.11. ja B.12. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

Kõik teised allsektorid:

Iga liiki pankade asutamiseks on vaja Sloveenia Panga luba.

Välismaalased võivad saada pankade osanikeks või omandada pankade täiendavaid aktsiaid üksnes Sloveenia Panga loal. (Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Sloveenia Panga litsentsi alusel võib pankadel ning välisriigi pankade filiaalidel ja tütarettevõtjatel lubada osutada kõiki või piiratud pangandusteenuseid olenevalt kapitali määrast.

Otsuse tegemisel litsentsi väljastamise kohta täielikult või enamuses välisriigi investoritele kuuluvale pangale või loa andmise kohta täiendavate aktsiate omandamiseks pankades võtab Sloveenia Pank arvesse järgmisi suuniseid: (2)

| — | erinevatest riikidest pärit investorite olemasolu; |
| --- | --- |

—

erinevatest riikidest pärit investorite olemasolu;

| — | pangandusjärelevalve eest vastutava välisriigi asutuse arvamus. |
| --- | --- |

—

pangandusjärelevalve eest vastutava välisriigi asutuse arvamus.

(Märkus: kõnealune säte kaotatakse uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

Kohustused puuduvad seoses välisosalusega erastamisjärgus olevates pankades.

Välisriigi pankade filiaalid peavad olema asutatud Sloveenia Vabariigis ja olema juriidilised isikud.

(Märkus: kõnealune säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Kohustused puuduvad seoses iga liiki hüpoteegipankade, hoiu- ja laenuühistutega.

Kohustused puuduvad seoses erapensionifondide asutamisega (vabatahtlikud pensionifondid).

Fondivalitsejad on äriühingud, mis on asutatud üksnes investeerimisfondide haldamiseks.

Välismaalased võivad otseselt või kaudselt omandada kuni 20 % fondivalitsejate aktsiatest või hääleõigusest; suurema protsendi jaoks on vaja väärtpaberituru agentuuri luba.

Volitatud (erastamise) investeerimisühing on investeerimisühing, mis on asutatud üksnes omandisertifikaatide (maksedokumentide) kogumiseks ja omandiõiguse üleandmist reguleerivate eeskirjade kohaselt emiteeritud aktsiate ostmiseks. Volitatud fondivalitseja on asutatud üksnes volitatud investeerimisühingute haldamiseks.

Välismaalased võivad otseselt või kaudselt omandada kuni 10 % volitatud (erastamise) fondivalitsejate aktsiatest või hääleõigusest; suurema protsendi jaoks on vaja väärtpaberituru agentuuri luba majandussuhete ja -arengu ministeeriumi nõusolekul.

Investeerimisfondide investeeringud välisriigi emitentide väärtpaberitesse on piiratud 10 % investeerimisfondide investeeringutest. Kõnealused väärtpaberid viiakse väärtpaberibörsidele, mis on väärtpaberituru ameti poolt varem kindlaks määratud.

Välismaalased võivad saada börsimaaklerfirmade osanikeks või partneriteks kuni 24 % ulatuses maaklerfirma kapitalist, olles selleks eelnevalt saanud väärtpaberituru ameti loa. (Märkus: kõnealune säte kaotatakse pärast uue väärtpaberituru seaduse vastuvõtmist.)

Välisriigi emitendi väärtpabereid, mis ei ole Sloveenia Vabariigi territooriumil varem pakkumisel olnud, võib pakkuda üksnes maaklerfirma või pank, kellel on luba nimetatud tehingute sooritamiseks. Enne pakkumise tegemist peab maaklerfirma või pank saama väärtpaberituru agentuuri loa.

Taotlusega kõnealuse loa kohta välisriigi emitendi väärtpaberitega kauplemiseks Sloveenia Vabariigis on kaasas emissiooniprospekti eelnõu, dokumentatsioon selle kohta, et välisriigi emitendi väärtpaberiemissiooni garant on pank või maaklerfirma, välja arvatud välisriigi emitendi aktsiaemissiooni puhul.

SE: Väljaspool Rootsit asutatud äriühingud võivad luua kaubandusesindusi ainult filiaalide kaudu ning pankade puhul ka esinduskontorite kaudu.

SE: Pangandusettevõtte asutaja on Euroopa Majanduspiirkonnas alaliselt elav füüsiline isik või välisriigi pank. Hoiupanga asutaja on Euroopa Majanduspiirkonnas alaliselt elav füüsiline isik.

UK: Vahemaaklerid, kes on üheks riigi võlakirjadega tegelevaks finantseerimisasutuste kategooriaks, peavad olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ja olema eraldi kapitaliseeritud.

| 4) | Füüsiliste isikute kohalolek |
| --- | --- |

4)

CY:

Allsektor B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): Isikud, kes tegutsevad omal käel või töötavad maaklerfirmades maakleritena, peavad vastama sellekohastele litsentseerimiskriteeriumidele.

Allsektorid B.1. kuni B.12., välja arvatud B.6.(e): Kohustused puuduvad.

CZ:

Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Kohustused puuduvad.

Kõik teised allsektorid: Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

MT:

Allsektorid B.1., B.2. ja B.11. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid ning finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

Allsektorid B.3. kuni B.10. ja B.12.: Kohustused puuduvad.

PL:

Allsektorid B.1., B.2., B.4. ja B.5. (välja arvatud riigikassa garantiid ja kohustused): Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas ning vastavalt järgmisele piirangule: Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

Allsektorid B.6.(e), B.7. (välja arvatud riigi võlakirjade emissioonides osalemine), B.9. (ainult portfelli haldamise teenused), B.11. ja B.12. (nõustamine ja muud finantsabiteenused üksnes seoses Poola puhul sätestatud tegevustega.): Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas

Kõik teised allsektorid: Kohustused puuduvad.

SK:

Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: Kohustused puuduvad.

Kõik teised allsektorid: Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Kohustused puuduvad.

Kõik teised allsektorid: Kohustused puuduvad, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

AT, BE, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, SE, UK:

Kohustused puuduvad, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

FR: Sociétés d’investissement à capital fixe: juhatuse presidendi, peadirektorite ja vähemalt kahe kolmandiku juhtiva personali ning kui väärtpaberivahendajal on järelevalvenõukogu või -kogu, sellise nõukogu või kogu liikmete või peadirektori ning vähemalt kahe kolmandiku järelevalvenõukogu liikmete puhul kehtib kodakondsuse nõue.

EL: Krediidiasutused peaksid nimetama vähemalt kaks isikut, kes vastutavad asutuse tegevuse eest. Kõnealuste isikute puhul kehtib alalise elukoha nõue.

IT: Promotori di servizi finanziari (finantsagentide) alalise elukoha nõue Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumi piires.

LV: Filiaali ja tütarettevõtja juhataja on Läti maksumaksja (resident).”

---

(1)  CZ: Praegu on parlamendi menetluses finantsturu nõuete kriteeriumi kaotamist reguleeriv õigusakt.

1

(2)  Lisaks kapitali määrale võtab Sloveenia Pank piiramatu või piiratud panganduslitsentsi väljastamisel arvesse järgmisi suuniseid (nii siseriiklike kui välisriikide taotlejate puhul)

2

| — | riiklikud ja majanduslikud eelistused teatavate panganduse tegevusvaldkondade osas; |
| --- | --- |

—

riiklikud ja majanduslikud eelistused teatavate panganduse tegevusvaldkondade osas;

| — | Sloveenia Vabariigi olemasolev pankade võrk; |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi olemasolev pankade võrk;

| — | panga tegelik tegevus võrreldes olemasoleva litsentsiga sätestatud tegevusega. |
| --- | --- |

—

panga tegelik tegevus võrreldes olemasoleva litsentsiga sätestatud tegevusega.

(Märkus: kõnealune säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

---

II LISA

“II LISA

FINANTSTEENUSTE EEST VASTUTAVAD AMETIASUTUSED

A OSA

Ühenduses ja selle liikmesriikides

| Euroopa Komisjon | Kaubanduse peadirektoraat
  Siseturu peadirektoraat | B-1049 Bruxelles |
| --- | --- | --- |
| Austria | Rahandusministeerium | Directorate Economic Policy and Financial Markets |
| Himmelpfortgasse 4-8 |
| Postfach 2 |
| A-1015 Wien |

Euroopa Komisjon

Kaubanduse peadirektoraat

Siseturu peadirektoraat

B-1049 Bruxelles

Austria

Rahandusministeerium

Directorate Economic Policy and Financial Markets

Himmelpfortgasse 4-8

Postfach 2

A-1015 Wien

Belgia

Majandusministeerium

| Rue de Bréderode 7/Brederodestraat 7 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Rue de Bréderode 7/Brederodestraat 7

B-1000 Bruxelles/Brussel

Rahandusministeerium

| Rue de la Loi 12/Wetstraat 12 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Rue de la Loi 12/Wetstraat 12

B-1000 Bruxelles/Brussel

Küpros

Rahandusministeerium

CY-1439 Λευκωσία

Tšehhi Vabariik

Rahandusministeerium

| Letenská 15 |
| --- |
| CZ-118 10 Praha |

Letenská 15

CZ-118 10 Praha

Taani

Majandusministeerium

| Slotsholmsgade 10-12 |
| --- |
| DK-1216 Copenhagen K |

Slotsholmsgade 10-12

DK-1216 Copenhagen K

Eesti

Rahandusministeerium

| Suur-Ameerika 1 |
| --- |
| EE-15006 Tallinn |

Suur-Ameerika 1

EE-15006 Tallinn

Soome

Rahandusministeerium

| PL 28 |
| --- |
| FI-00023 Helsinki |

PL 28

FI-00023 Helsinki

Prantsusmaa

Majandus-, rahandus- ja tööstusministeerium

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Saksamaa

Rahandusministeerium

| Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht |
| --- |
| Graurheindorfer Str. 108 |
| D-53117 Bonn |

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

Graurheindorfer Str. 108

D-53117 Bonn

Kreeka

Kreeka Pank

| Οδός Πανεπιστημίου 21 |
| --- |
| GR-10563 Αθήνα |

Οδός Πανεπιστημίου 21

GR-10563 Αθήνα

Ungari

Rahandusministeerium

| Pénzügyminisztérium |
| --- |
| Postafiók: 481 |
| HU-1369 Budapest |

Pénzügyminisztérium

Postafiók: 481

HU-1369 Budapest

Iirimaa

Iirimaa finantsteenuste regulatiivasutus

| PO Box 9138 |
| --- |
| College Green |
| Dublin 2 |
| Ireland |

PO Box 9138

College Green

Dublin 2

Ireland

Itaalia

Riigivaraministeerium

| Ministero del Tesoro |
| --- |
| Via XX Settembre 97 |
| I-00187 Roma |

Ministero del Tesoro

Via XX Settembre 97

I-00187 Roma

Läti

Finants- ja kapitaliturgude komisjon

| Kungu iela 1 |
| --- |
| LV-1050 Rīga |

Kungu iela 1

LV-1050 Rīga

Leedu

Rahandusministeerium

| Vaižganto 8a/2, |
| --- |
| LT-01512 Vilnius |

Vaižganto 8a/2,

LT-01512 Vilnius

Luksemburg

Rahandusministeerium

| Ministère des finances |
| --- |
| 3, rue de la Congrégation |
| L-2931 Luxembourg |

Ministère des finances

3, rue de la Congrégation

L-2931 Luxembourg

Malta

Finantsteenuste amet

| Notabile Road |
| --- |
| MT-Attard |

Notabile Road

MT-Attard

Madalmaad

Rahandusministeerium

| Directoraat Financieel marktbeleid |
| --- |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Directoraat Financieel marktbeleid

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Poola

Rahandusministeerium

| ul. Świętokrzyska 12 |
| --- |
| PL-00-916 Warszawa |

ul. Świętokrzyska 12

PL-00-916 Warszawa

Portugal

Rahandusministeerium

| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| --- |
| Av. Infante D. Henrique, 1C-1.o |
| P-1100-278 Lisboa |

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Av. Infante D. Henrique, 1C-1.o

P-1100-278 Lisboa

Slovaki Vabariik

Rahandusministeerium

| Štefanovičova 5 |
| --- |
| SK-817 82 Bratislava |

Štefanovičova 5

SK-817 82 Bratislava

Sloveenia

Majandusministeerium

| Kotnikova 5 |
| --- |
| SI-1000 Ljubljana |

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Hispaania

Riigikassa

| Dirección General del Tesoro y Política Financiera |
| --- |
| Paseo del Prado 6, 6a Planta |
| E-28071 Madrid |

Dirección General del Tesoro y Política Financiera

Paseo del Prado 6, 6a Planta

E-28071 Madrid

Rootsi

Finantsjärelevalveamet

| Box 6750 |
| --- |
| S-113 85 Stockholm |

Box 6750

S-113 85 Stockholm

Rootsi Keskpank

| Brunkebergstorg 11 |
| --- |
| S-103 37 Stockholm |

Brunkebergstorg 11

S-103 37 Stockholm

Rootsi tarbijakaitseamet

| Rosenlundsgatan 9 |
| --- |
| S-118 87 Stockholm |

Rosenlundsgatan 9

S-118 87 Stockholm

Ühendkuningriik

H. M. Treasury

| 1 Horse Guards Road |
| --- |
| London SW1A 2HQ |
| United Kingdom |

1 Horse Guards Road

London SW1A 2HQ

United Kingdom

B OSA

Mehhikos, Secretaria de Hacienda y Credito Publico

| Mehhiko | Unidad de Banca y Ahorro | Insurgentes Sur, 826, piso P.h. Colonia del Valle, Delegación Benito Juárez, C.P.03100 México, D.F. |
| --- | --- | --- |
| Direccion General de Seguros y Valores | Palacio Nacional, oficina 4068 Plaza de la Constitución, Delegación Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F.” |

Mehhiko

Unidad de Banca y Ahorro

Insurgentes Sur, 826, piso P.h. Colonia del Valle, Delegación Benito Juárez, C.P.03100 México, D.F.

Direccion General de Seguros y Valores

Palacio Nacional, oficina 4068 Plaza de la Constitución, Delegación Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F.”

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/63

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. mai 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga,

mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991

(2005/523/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. märtsil 1991 Genfis vastu võetud rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga (edaspidi “UPOVi konventsioon”) antakse uute taimesortide aretajatele ainuõigus ühtsete ja selgelt määratletud põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

(1)

19. märtsil 1991 Genfis vastu võetud rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga (edaspidi “UPOVi konventsioon”) antakse uute taimesortide aretajatele ainuõigus ühtsete ja selgelt määratletud põhimõtete alusel.

| (2) | Ühenduse pädevus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid või nendega ühineda ei tulene üksnes asutamislepingus selgesõnaliselt antud pädevusest, vaid võib samuti tuleneda asutamislepingu teistest sätetest ja õigusaktidest, mille on kõnealuste sätete kohaselt vastu võtnud ühenduse institutsioonid. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse pädevus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid või nendega ühineda ei tulene üksnes asutamislepingus selgesõnaliselt antud pädevusest, vaid võib samuti tuleneda asutamislepingu teistest sätetest ja õigusaktidest, mille on kõnealuste sätete kohaselt vastu võtnud ühenduse institutsioonid.

| (3) | UPOVi konventsiooni sisu langeb kokku seda valdkonda reguleerivate ühenduse kehtivate määruste reguleerimisalaga. |
| --- | --- |

(3)

UPOVi konventsiooni sisu langeb kokku seda valdkonda reguleerivate ühenduse kehtivate määruste reguleerimisalaga.

| (4) | Seetõttu puudutab UPOVi konventsiooni heakskiitmine nii ühendust kui tema liikmesriike. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu puudutab UPOVi konventsiooni heakskiitmine nii ühendust kui tema liikmesriike.

| (5) | UPOVi konventsioon tuleks ühenduse nimel heaks kiita tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas, |
| --- | --- |

(5)

UPOVi konventsioon tuleks ühenduse nimel heaks kiita tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   UPOVi konventsiooni muudetud tekst kiidetakse ühenduse nimel heaks tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas.

2.   UPOVi konventsiooni muudetud tekst ja Euroopa Ühenduse avaldus on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kellel on õigus anda ühinemisdokument ühenduse nimel hoiule Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu peasekretärile.

Artikkel 3

Ühendus tasub vabatahtlikult liikmemaksu iga asjakohase eelarveperioodi eest nii mitu liikmemaksuühikut ja sellistel tingimustel, nagu on kindlaks määratud lisas toodud avalduses, ning piirides, mis on selleks ette nähtud ühenduse üldeelarves.

Brüssel, 30. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

1991. AASTA AKT

RAHVUSVAHELINE UUTE TAIMESORTIDE KAITSE KONVENTSIOON,

2. detsember 1961,

muudetud Genfis 10. novembril 1972, 23. oktoobril 1978 ja 19. märtsil 1991

ARTIKLITE LOETELU

| I peatükk: | Mõisted |
| --- | --- |

I peatükk:

| Artikkel 1: | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 1:

| II peatükk: | Konventsiooniosalise üldkohustused |
| --- | --- |

II peatükk:

| Artikkel 2: | Konventsiooniosalise põhikohustus |
| --- | --- |

Artikkel 2:

| Artikkel 3: | Kaitstavad perekonnad ja liigid |
| --- | --- |

Artikkel 3:

| Artikkel 4: | Võrdne kohtlemine |
| --- | --- |

Artikkel 4:

| III peatükk: | Aretajaõiguste saamise tingimused |
| --- | --- |

III peatükk:

| Artikkel 5: | Sordi kaitse alla võtmise tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 5:

| Artikkel 6: | Uudsus |
| --- | --- |

Artikkel 6:

| Artikkel 7: | Eristatavus |
| --- | --- |

Artikkel 7:

| Artikkel 8: | Ühtlikkus |
| --- | --- |

Artikkel 8:

| Artikkel 9: | Püsivus |
| --- | --- |

Artikkel 9:

| IV peatükk: | Aretajaõiguste saamise taotlus |
| --- | --- |

IV peatükk:

| Artikkel 10: | Taotluse esitamine |
| --- | --- |

Artikkel 10:

| Artikkel 11: | Prioriteet |
| --- | --- |

Artikkel 11:

| Artikkel 12: | Taotluse ekspertiis |
| --- | --- |

Artikkel 12:

| Artikkel 13: | Ajutine kaitse |
| --- | --- |

Artikkel 13:

| V peatükk: | Aretajaõigused |
| --- | --- |

V peatükk:

| Artikkel 14: | Aretajaõiguste ulatus |
| --- | --- |

Artikkel 14:

| Artikkel 15: | Erandid, mille kohta aretajaõigused ei kehti |
| --- | --- |

Artikkel 15:

| Artikkel 16: | Aretajaõiguste lõppemine |
| --- | --- |

Artikkel 16:

| Artikkel 17: | Aretajaõiguste piirangud |
| --- | --- |

Artikkel 17:

| Artikkel 18: | Turustamist reguleerivad meetmed |
| --- | --- |

Artikkel 18:

| Artikkel 19: | Aretajaõiguste kestus |
| --- | --- |

Artikkel 19:

| VI peatükk: | Sordinimi |
| --- | --- |

VI peatükk:

| Artikkel 20: | Sordinimi |
| --- | --- |

Artikkel 20:

| VII peatükk: | Aretajaõiguse tühistamine ja kehtetuks tunnistamine |
| --- | --- |

VII peatükk:

| Artikkel 21: | Aretajaõiguse tühistamine |
| --- | --- |

Artikkel 21:

| Artikkel 22: | Aretajaõiguse kehtetuks tunnistamine |
| --- | --- |

Artikkel 22:

| VIII peatükk: | Liit |
| --- | --- |

VIII peatükk:

| Artikkel 23: | Liikmed |
| --- | --- |

Artikkel 23:

| Artikkel 24: | Õiguslik staatus ja asukoht |
| --- | --- |

Artikkel 24:

| Artikkel 25: | Liidu organid |
| --- | --- |

Artikkel 25:

| Artikkel 26: | Nõukogu |
| --- | --- |

Artikkel 26:

| Artikkel 27: | Liidu sekretariaat |
| --- | --- |

Artikkel 27:

| Artikkel 28: | Keeled |
| --- | --- |

Artikkel 28:

| Artikkel 29: | Rahalised vahendid |
| --- | --- |

Artikkel 29:

| IX peatükk: | Konventsiooni täitmine. Teised lepingud |
| --- | --- |

IX peatükk:

| Artikkel 30: | Konventsiooni täitmine |
| --- | --- |

Artikkel 30:

| Artikkel 31: | Konventsiooniosalise ja konventsiooni varasema variandiga seotud riigi suhted |
| --- | --- |

Artikkel 31:

| Artikkel 32: | Erikokkulepped |
| --- | --- |

Artikkel 32:

| X peatükk: | Lõppsätted |
| --- | --- |

X peatükk:

| Artikkel 33: | Allakirjutamine |
| --- | --- |

Artikkel 33:

| Artikkel 34: | Ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine. Ühinemine |
| --- | --- |

Artikkel 34:

| Artikkel 35: | Reservatsioonid |
| --- | --- |

Artikkel 35:

| Artikkel 36: | Teated õigusaktide ning kaitstavate taimeperekondade ja -liikide kohta. Avaldatav informatsioon |
| --- | --- |

Artikkel 36:

| Artikkel 37: | Jõustumine. Varasema konventsiooni sulgemine |
| --- | --- |

Artikkel 37:

| Artikkel 38: | Konventsiooni muutmine |
| --- | --- |

Artikkel 38:

| Artikkel 39: | Denonsseerimine |
| --- | --- |

Artikkel 39:

| Artikkel 40: | Kehtivate õiguste säilimine |
| --- | --- |

Artikkel 40:

| Artikkel 41: | Konventsiooni originaal ja ametlikud tekstid |
| --- | --- |

Artikkel 41:

| Artikkel 42: | Depositaari ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 42:

I PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas konventsioonis tähendab:

| i) | käesolev konventsioon rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni praegust, 1991. aasta redaktsiooni; |
| --- | --- |

i)

käesolev konventsioon rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni praegust, 1991. aasta redaktsiooni;

| ii) | 1961/1972. aasta konventsioon rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni, mis on vastu võetud 1961. aasta 2. detsembril, koos 1972. aasta 10. novembril tehtud parandustega; |
| --- | --- |

ii)

1961/1972. aasta konventsioon rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni, mis on vastu võetud 1961. aasta 2. detsembril, koos 1972. aasta 10. novembril tehtud parandustega;

| iii) | 1978. aasta konventsioon rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni 1978. aasta 23. oktoobri redaktsiooni; |
| --- | --- |

iii)

1978. aasta konventsioon rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni 1978. aasta 23. oktoobri redaktsiooni;

| iv) | aretaja:







  — | isikut, kes on aretanud, avastanud või mitme aretusmeetodiga loonud sordi, |
| --- | --- | --- |

iv)

aretaja:

—

isikut, kes on aretanud, avastanud või mitme aretusmeetodiga loonud sordi,

| — | isikut, kes on eelmainitud isiku tööandja või kes on temalt töö tellinud, kui asjaomase lepinguosalise seadustes on nii ette nähtud;
  või |
| --- | --- |

—

isikut, kes on eelmainitud isiku tööandja või kes on temalt töö tellinud, kui asjaomase lepinguosalise seadustes on nii ette nähtud;

või

| — | kas esimese või teise eelmainitud isiku õigusjärglast; |
| --- | --- |

—

kas esimese või teise eelmainitud isiku õigusjärglast;

| v) | aretajaõigused konventsioonist tulenevaid aretajaõigusi; |
| --- | --- |

v)

aretajaõigused konventsioonist tulenevaid aretajaõigusi;

| vi) | sort taimerühma botaanilise taksoni madalaimal tasemel, mida olenemata sellest, kas aretajaõiguste andmise tingimused on täielikult täidetud:






  — | saab iseloomustada tunnustega, mis on määratud genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal, |
| --- | --- | --- |

vi)

sort taimerühma botaanilise taksoni madalaimal tasemel, mida olenemata sellest, kas aretajaõiguste andmise tingimused on täielikult täidetud:

—

saab iseloomustada tunnustega, mis on määratud genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal,

| — | saab eristada teistest taimerühmadest vähemalt ühe tunnuse poolest;
  ja |
| --- | --- |

—

saab eristada teistest taimerühmadest vähemalt ühe tunnuse poolest;

ja

| — | loetakse ühtlikuks, sest ta püsib paljundamise käigus muutumatuna; |
| --- | --- |

—

loetakse ühtlikuks, sest ta püsib paljundamise käigus muutumatuna;

| vii) | konventsiooniosaline käesoleva konventsiooni pooleks olevat riiki või valitsustevahelist organisatsiooni; |
| --- | --- |

vii)

konventsiooniosaline käesoleva konventsiooni pooleks olevat riiki või valitsustevahelist organisatsiooni;

| viii) | territoorium konventsiooniosalise riigi puhul selle riigi territooriumi ja konventsiooniosalise valitsustevahelise organisatsiooni puhul territooriumi, kus kehtib selle valitsustevahelise organisatsiooni asutamisleping; |
| --- | --- |

viii)

territoorium konventsiooniosalise riigi puhul selle riigi territooriumi ja konventsiooniosalise valitsustevahelise organisatsiooni puhul territooriumi, kus kehtib selle valitsustevahelise organisatsiooni asutamisleping;

| ix) | ametiasutus artikli 30 lõike 1 punktis ii nimetatud ametiasutust; |
| --- | --- |

ix)

ametiasutus artikli 30 lõike 1 punktis ii nimetatud ametiasutust;

| x) | liit Rahvusvahelist Uute Taimesortide Kaitse Liitu, mis on asutatud 1961. aasta konventsiooniga ja mida edaspidi on mainitud konventsiooni 1972. aasta, 1978. aasta ja praeguses redaktsioonis; |
| --- | --- |

x)

liit Rahvusvahelist Uute Taimesortide Kaitse Liitu, mis on asutatud 1961. aasta konventsiooniga ja mida edaspidi on mainitud konventsiooni 1972. aasta, 1978. aasta ja praeguses redaktsioonis;

| xi) | liidu liikmesriik 1961/1972. aasta konventsiooniga, 1978. aasta konventsiooniga või käesoleva konventsiooniga ühinenud riiki. |
| --- | --- |

xi)

liidu liikmesriik 1961/1972. aasta konventsiooniga, 1978. aasta konventsiooniga või käesoleva konventsiooniga ühinenud riiki.

II PEATÜKK

KONVENTSIOONIOSALISE ÜLDKOHUSTUSED

Artikkel 2

Konventsiooniosalise põhikohustus

Konventsiooniosaline peab tagama aretajaõigused ja neid kaitsma.

Artikkel 3

Kaitstavad perekonnad ja liigid

1.   [Riigid, kes on juba liidu liikmed] Konventsiooniosaline, kes on seotud 1961/1972. aasta või 1978. aasta konventsiooniga, kohaldab käesolevat konventsiooni:

| i) | tema suhtes selle jõustumise päevast alates kõikidele taimeperekondadele ja -liikidele, mille kohta sellel päeval kehtib 1961/1972. aasta konventsioon või 1978. aasta konventsioon,
  ja |
| --- | --- |

i)

tema suhtes selle jõustumise päevast alates kõikidele taimeperekondadele ja -liikidele, mille kohta sellel päeval kehtib 1961/1972. aasta konventsioon või 1978. aasta konventsioon,

ja

| ii) | nimetatud päevast viie aasta möödudes kõikidele taimeperekondadele ja -liikidele. |
| --- | --- |

ii)

nimetatud päevast viie aasta möödudes kõikidele taimeperekondadele ja -liikidele.

2.   [Liidu uued liikmed] Konventsiooniosaline, kes ei ole seotud 1961/1972. aasta ega 1978. aasta konventsiooniga, kohaldab käesolevat konventsiooni:

| i) | tema suhtes selle jõustumise päevast alates vähemalt 15 taimeperekonnale ja -liigile
  ning |
| --- | --- |

i)

tema suhtes selle jõustumise päevast alates vähemalt 15 taimeperekonnale ja -liigile

ning

| ii) | nimetatud päevast 10 aasta möödudes kõikidele taimeperekondadele ja -liikidele. |
| --- | --- |

ii)

nimetatud päevast 10 aasta möödudes kõikidele taimeperekondadele ja -liikidele.

Artikkel 4

Võrdne kohtlemine

1.   [Kohtlemine] Arvestades konventsioonist tulenevaid õigusi, kohtleb konventsiooniosaline teise konventsiooniosalise kodanikku, alalist elanikku ja selle konventsiooniosalise territooriumil registreeritud juriidilist isikut aretajaõiguste andmise ja kaitse korral samamoodi, nagu asjaomase konventsiooniosalise seaduste alusel koheldakse või võidakse kohelda oma kodanikku, eeldusel, et teise konventsiooniosalise kodanik või füüsiline või juriidiline isik täidab selle konventsiooniosalise kodanikule seatud nõudeid ja formaalsusi.

2.   [Kodanik] Eelmises lõikes nimetatud kodanik tähendab konventsiooniosalise riigi puhul selle riigi kodanikku ja konventsiooniosalise valitsustevahelise organisatsiooni puhul selle organisatsiooni liikmesriigi kodanikku.

III PEATÜKK

ARETAJAÕIGUSTE SAAMISE TINGIMUSED

Artikkel 5

Sordi kaitse alla võtmise tingimused

1.   [Kriteeriumid] Aretajaõigused antakse juhul, kui sort on:

| i) | uus, |
| --- | --- |

i)

uus,

| ii) | eristatav, |
| --- | --- |

ii)

eristatav,

| iii) | ühtlik
  ja |
| --- | --- |

iii)

ühtlik

ja

| iv) | püsiv. |
| --- | --- |

iv)

püsiv.

2.   [Muud tingimused] Aretajaõiguste saamiseks ei seata peale eespool nimetatute muid tingimusi eeldusel, et sordile on artikli 20 kohaselt antud nimi ning taotleja täidab selle konventsiooniosalise õigusaktides ettenähtud formaalsused, kelle ametiasutusele taotlus on esitatud, ja maksab nõutud lõivud.

Artikkel 6

Uudsus

1.   [Kriteeriumid] Sort loetakse uueks, kui aretajaõiguste saamise taotluse esitamise kuupäevaks ei ole aretaja ega keegi teine aretaja nõusolekul sordi seemet või muud paljundusmaterjali või saaki sordi kasutamise eesmärgil müünud ega muul viisil teiste käsutusse andnud:

| i) | selle konventsiooniosalise territooriumil, kus taotlus esitati, varem kui aasta enne nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

i)

selle konventsiooniosalise territooriumil, kus taotlus esitati, varem kui aasta enne nimetatud kuupäeva;

| ii) | väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi, kus taotlus esitati, varem kui neli aastat ning puu- ja viinamarjasortide puhul varem kui kuus aastat enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

ii)

väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi, kus taotlus esitati, varem kui neli aastat ning puu- ja viinamarjasortide puhul varem kui kuus aastat enne nimetatud kuupäeva.

2.   [Hiljuti loodud sordid] Kui konventsiooniosaline kohaldab käesolevat konventsiooni taimeperekonnale või -liigile, millele ta pole käesolevat konventsiooni ega selle varasemaid variante enne kohaldanud, siis võib ta kaitse laiendamise kuupäeval eksisteerinud uut sorti pidada lõikes 1 nimetatud uudsuse tingimusele vastavaks isegi siis, kui selles lõikes kirjeldatud müük või teistele kasutada andmine on toimunud enne seal sätestatud tähtaega.

3.   [Territooriumi tähendus kindlaksmääratud juhtudel] Lõike 1 kohaldamise korral võivad konventsiooniosalised, kes on ühe valitsustevahelise organisatsiooni liikmesriigid, tegutseda ühiselt, kui organisatsioonis kehtivad eeskirjad seda võimaldavad, samastades organisatsiooni liikmesriikide territooriumil tehtud toimingud nende endi territooriumil tehtud toimingutega ja teatades sellest peasekretärile.

Artikkel 7

Eristatavus

Sorti peetakse eristatavaks, kui see on piisavalt eristatav muudest taotluse esitamise ajal tuntud sortidest. Muud sorti peetakse tuntuks alates aretajaõiguste saamise taotluse või muusse ametlikku sordiregistrisse (sordilehte) kandmise taotluse esitamisest mis tahes riigis eeldusel, et taotlemise tulemusel antakse aretajaõigused või kantakse sort ametlikku registrisse.

Artikkel 8

Ühtlikkus

Sorti peetakse ühtlikuks, kui see on paljundamise eripärast tingitud varieerumisele vaatamata põhitunnuste poolest piisavalt ühtlik.

Artikkel 9

Püsivus

Sorti peetakse püsivaks, kui selle põhitunnused jäävad muutumatuks pärast korduvat paljundamist või kindla paljundustsükli korral iga sellise tsükli lõpuks.

IV PEATÜKK

ARETAJAÕIGUSTE SAAMISE TAOTLUS

Artikkel 10

Taotluse esitamine

1.   [Esmase taotluse esitamise koht] Aretaja võib valida konventsiooniosalise, kelle ametiasutusele ta soovib oma esmase aretajaõiguste andmise taotluse esitada.

2.   [Järgneva taotluse esitamise aeg] Aretaja võib pöörduda aretajaõiguste saamise taotlusega teise konventsiooniosalise ametiasutuse poole, ootamata ära aretajaõiguste andmist selle konventsiooniosalise ametiasutuses, kuhu oli esitatud esmane taotlus.

3.   [Kaitse sõltumatus] Ühelgi konventsiooniosalisel ei ole õigust keelduda aretajaõiguste andmisest ega piirata nende kasutamise kestust seetõttu, et mõnes teises riigis või valitsustevahelises organisatsioonis pole sama sordi kaitse alla võtmist taotletud, kaitse andmisest on keeldutud või kaitse on lõppenud.

Artikkel 11

Prioriteet

1.   [Prioriteet ja selle kestus] Aretajal, kes on nõuetekohaselt esitanud sordikaitsetaotluse ühele konventsiooniosalisele (esmane taotlus), on teise konventsiooniosalise ametiasutusele sama sordi jaoks aretajaõiguste saamise taotlust (järgnev taotlus) esitades 12 kuu jooksul prioriteet. Seda tähtaega hakatakse arvestama esmase taotluse esitamise kuupäevast. Nimetatud kuupäeva selle tähtaja sisse ei arvata.

2.   [Prioriteedinõue] Prioriteedi saamiseks tuleb järgnevate taotluste esitamise korral nõuda prioriteedi määramist esmase taotluse järgi. Ametiasutus, kellele järgnev taotlus esitatakse, võib nõuda, et aretaja esitaks järgneva taotluse esitamise kuupäevast arvates kolme kuu jooksul esmase taotluse dokumentide koopiad, mis peavad olema kinnitatud ametiasutuses, kellele oli esitatud esmane taotlus. Samuti võib järgneva taotluse saanud ametiasutus nõuda näidiste või muude selliste materjalide esitamist, mis tõendavad, et mõlemad taotlused käivad ühe ja sama sordi kohta.

3.   [Dokumendid ja materjal] Aretajal võimaldatakse prioriteediperioodi lõppemisest arvates kahe aasta jooksul või esmase taotluse tagasilükkamise või tagasivõtmise korral sellele järgneva kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada konventsiooniosalise ametiasutusele, kellele ta on esitanud järgneva taotluse, selle konventsiooniosalise õigusaktides ettenähtud artikli 12 kohaseks ekspertiisiks vajalikku informatsiooni, dokumente või muid materjale.

4.   [Hiljem ilmnevad asjaolud] Asjaolud, mis ilmnevad lõikes 1 määratletud tähtaja jooksul, näiteks esmase taotluse objektiks olnud sordi kohta teise taotluse esitamine või informatsiooni avaldamine või selle sordi kasutamine, ei või olla järgneva taotluse tagasilükkamise aluseks. Need asjaolud ei tekita ka kolmanda poole õigusi.

Artikkel 12

Taotluse ekspertiis

Enne aretajaõiguste tagamise otsuse tegemist tuleb korraldada ekspertiis, et kontrollida vastavust artiklites 5 kuni 9 sätestatud tingimustele. Ekspertiisi käigus võib ametiasutus sorti kasvatada või teha muid vajalikke katseid, lasta sorti kasvatada või teisi vajalikke katseid teha või võtta arvesse juba tehtud kasvatuskatsete või teiste vajalike katsete tulemusi. Ametiasutus võib nõuda aretajalt ekspertiisi tegemiseks vajalike dokumentide, informatsiooni või materjali esitamist.

Artikkel 13

Ajutine kaitse

Kõik konventsiooniosalised peavad võtma meetmed aretaja huvide kaitseks aretajaõiguste saamise taotluse esitamise või avaldamise ja nende õiguste andmise vahelisel ajal. Sellised meetmed peavad tagama, et aretajaõiguste omanikul on õigus saada vähemalt õiglast tasu isikult, kes nimetatud ajavahemiku jooksul on teinud toiminguid, milleks ametiasutuse poolt aretajale õiguste andmise korral on isikul vastavalt artiklile 14 vaja aretaja luba. Konventsiooniosaline võib ette näha, et nimetatud meetmed võetakse ainult nende isikute suhtes, keda aretaja on taotluse esitamisest teavitanud.

V PEATÜKK

ARETAJAÕIGUSED

Artikkel 14

Aretajaõiguste ulatus

1.   [Paljundusmaterjaliga seotud toimingud]

| a) | Vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja järgmisteks kaitsealuse sordi paljundusmaterjaliga tehtavateks toiminguteks:






  i) | tootmine või paljundamine; |
| --- | --- | --- |

a)

Vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja järgmisteks kaitsealuse sordi paljundusmaterjaliga tehtavateks toiminguteks:

i)

tootmine või paljundamine;

| ii) | müügiks ettevalmistamine; |
| --- | --- |

ii)

müügiks ettevalmistamine;

| iii) | müügiks pakkumine; |
| --- | --- |

iii)

müügiks pakkumine;

| iv) | müük või muu turustamine; |
| --- | --- |

iv)

müük või muu turustamine;

| v) | eksportimine; |
| --- | --- |

v)

eksportimine;

| vi) | importimine; |
| --- | --- |

vi)

importimine;

| vii) | ladustamine punktides i kuni vi nimetatud eesmärkidel. |
| --- | --- |

vii)

ladustamine punktides i kuni vi nimetatud eesmärkidel.

| b) | Aretaja võib loa andmisel seada tingimusi ja piiranguid. |
| --- | --- |

b)

Aretaja võib loa andmisel seada tingimusi ja piiranguid.

2.   [Saagiga tehtavad toimingud] Vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja lõike 1 punkti a alapunktides i kuni vii nimetatud toiminguteks, mida tehakse saagiga. Saagina käsitatakse ka taimi ja taimeosi, mis on omandatud kaitsealuse sordi seemet või muud selle sordi paljundusmaterjali loata kasutades. Luba pole vaja juhul, kui aretajal on olnud võimalus sellise saagi suhtes oma õigusi kasutada.

3.   [Kindlaksmääratud toodetega tehtavad toimingud] Konventsiooniosaline võib ette näha, et vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja lõike 1 punkti a alapunktides i kuni vii nimetatud toiminguteks, mida tehakse otseselt kaitsealuse sordi sellisest saagist valmistatud toodetega, mille kohta saagi loata kasutamise tõttu kehtib lõige 2. Luba pole vaja juhul, kui aretajal on olnud võimalus sellise saagi suhtes oma õigusi kasutada.

4.   [Võimalikud lisatoimingud] Konventsiooniosaline võib ette näha, et vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja ka muudeks toiminguteks, kui on nimetatud lõike 1 punkti a alapunktides i kuni vii.

5.   [Tuletatud sort ja muu sort]

| a) | Lõikeid 1 kuni 4 kohaldatakse ka:






  i) | sordile, mis on aretatud kaitsealusest sordist, mis ise ei ole tuletatud sort; |
| --- | --- | --- |

a)

Lõikeid 1 kuni 4 kohaldatakse ka:

i)

sordile, mis on aretatud kaitsealusest sordist, mis ise ei ole tuletatud sort;

| ii) | sordile, mis ei ole artikli 7 kohaselt kaitsealusest sordist selgelt eristatav,
  ja |
| --- | --- |

ii)

sordile, mis ei ole artikli 7 kohaselt kaitsealusest sordist selgelt eristatav,

ja

| iii) | sordile, mille paljundamisel on vaja kaitsealust sorti korduvalt kasutada. |
| --- | --- |

iii)

sordile, mille paljundamisel on vaja kaitsealust sorti korduvalt kasutada.

| b) | Punkti a alapunkti i kohaldamise korral peetakse sorti teisest sordist (lähtesort) tuletatud sordiks, kui see:






  i) | on aretatud peamiselt lähtesordist või sordist, mis oli ise aretatud peamiselt lähtesordist, ning tal säilivad lähtesordi genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal määratletud põhitunnused; |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti a alapunkti i kohaldamise korral peetakse sorti teisest sordist (lähtesort) tuletatud sordiks, kui see:

i)

on aretatud peamiselt lähtesordist või sordist, mis oli ise aretatud peamiselt lähtesordist, ning tal säilivad lähtesordi genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal määratletud põhitunnused;

| ii) | on lähtesordist selgelt eristatav
  ja |
| --- | --- |

ii)

on lähtesordist selgelt eristatav

ja

| iii) | sarnaneb lähtesordiga selle genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal määratletud põhitunnustelt, välja arvatud aretamisest tingitud erinevused. |
| --- | --- |

iii)

sarnaneb lähtesordiga selle genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal määratletud põhitunnustelt, välja arvatud aretamisest tingitud erinevused.

| c) | Tuletatud sorte võib saada näiteks aretuse teel looduslikest või kunstlikult tekitatud mutantidest, somaatilise kloonimise teel, aretuse teel lähtesordi isenditest, tagasiristamise või transformatsiooni teel geenitehnoloogiat kasutades. |
| --- | --- |

c)

Tuletatud sorte võib saada näiteks aretuse teel looduslikest või kunstlikult tekitatud mutantidest, somaatilise kloonimise teel, aretuse teel lähtesordi isenditest, tagasiristamise või transformatsiooni teel geenitehnoloogiat kasutades.

Artikkel 15

Erandid, mille kohta aretajaõigused ei kehti

1.   [Kohustuslikud erandid] Aretajaõigused ei kehti:

| i) | oma tarbeks ja mitteärilisel eesmärgil tehtud toimingu kohta; |
| --- | --- |

i)

oma tarbeks ja mitteärilisel eesmärgil tehtud toimingu kohta;

| ii) | katsetamise kohta; |
| --- | --- |

ii)

katsetamise kohta;

| iii) | teise sordi aretamiseks tehtud toimingu kohta ega artikli 14 lõigetes 1 kuni 4 nimetatud toimingu kohta, mida tehakse sellise teise sordiga, kui ei kohaldata artikli 14 lõiget 5. |
| --- | --- |

iii)

teise sordi aretamiseks tehtud toimingu kohta ega artikli 14 lõigetes 1 kuni 4 nimetatud toimingu kohta, mida tehakse sellise teise sordiga, kui ei kohaldata artikli 14 lõiget 5.

2.   [Võimalik erand] Olenemata artiklist 14, võib konventsiooniosaline põhjendatud ulatuses ja aretaja õiguspäraseid huve kaitstes piirata aretajaõigusi mõnele sordile, et lubada põllumajandustootjal paljundada oma maal kaitsealuse sordi või artikli 14 lõike 5 punkti a alapunktides i või ii käsitletud sordi saaki, mis on saadud tema oma maalt.

Artikkel 16

Aretajaõiguste lõppemine

1.   [Õiguste lõppemine] Aretajaõigused ei kehti toimingu kohta, mida tehakse kaitsealuse sordi või artikli 14 lõikes 5 kirjeldatud sordi materjaliga, mida on aretaja või keegi teine aretaja nõusolekul asjaomase konventsiooniosalise territooriumil müünud või muul viisil turustanud, või sellisest materjalist aretatud materjaliga, kui nende toimingutega ei kaasne:

| i) | kõnealuse sordi edasine paljundamine
  või |
| --- | --- |

i)

kõnealuse sordi edasine paljundamine

või

| ii) | sordi paljundusmaterjali eksport riiki, kes ei taga kaitset sellele taimeperekonnale või -liigile, kuhu see sort kuulub, välja arvatud selle materjali eksport lõpptarbimiseks. |
| --- | --- |

ii)

sordi paljundusmaterjali eksport riiki, kes ei taga kaitset sellele taimeperekonnale või -liigile, kuhu see sort kuulub, välja arvatud selle materjali eksport lõpptarbimiseks.

2.   [Sordi materjali tähendus] Lõikes 1 tähendab “sordi materjal”:

| i) | paljundusmaterjali; |
| --- | --- |

i)

paljundusmaterjali;

| ii) | saaki, sh taime ja taimeosa,
  ning |
| --- | --- |

ii)

saaki, sh taime ja taimeosa,

ning

| iii) | otseselt saagist valmistatud toodet. |
| --- | --- |

iii)

otseselt saagist valmistatud toodet.

3.   [Territooriumi tähendus kindlaksmääratud juhtudel] Lõike 1 kohaldamise korral võivad konventsiooniosalised, kes on ühe valitsustevahelise organisatsiooni liikmesriigid, tegutseda ühiselt, kui selle organisatsiooni eeskirjad seda võimaldavad, samastades liikmesriikide territooriumil tehtud toimingud nende endi territooriumil tehtud toimingutega ja teavitades sellest peasekretäri.

Artikkel 17

Aretajaõiguste piirangud

1.   [Avalikkuse huvid] Konventsiooniosaline võib piirata aretajaõiguste vaba kasutamist üksnes avalikkuse huvides, kui konventsioonis ei sätestata teisiti.

2.   [Õiglane tasu] Kui kolmas pool on piirangu tõttu saanud õiguse teha toiminguid, milleks on vaja aretaja luba, peab asjaomane konventsiooniosaline võtma kõik vajalikud meetmed, et aretaja saaks õiglase tasu.

Artikkel 18

Turustamist reguleerivad meetmed

Aretajaõigused ei sõltu konventsiooniosalise võetud meetmetest, millega tema territooriumil reguleeritakse sordi taimse materjali tootmist, sertifitseerimist ja turustamist või importimist või eksportimist. Sellised meetmed ei välista konventsiooni kohaldamist.

Artikkel 19

Aretajaõiguste kestus

1.   [Kaitse kestus] Aretajaõigused antakse tähtajaliselt.

2.   [Minimaalne kestus] Nimetatud tähtaeg peab olema aretajaõiguste andmise päevast arvates vähemalt 20 aastat. Puude ja viinamarjade korral peab see olema nimetatud päevast arvates vähemalt 25 aastat.

VI PEATÜKK

SORDINIMI

Artikkel 20

Sordinimi

1.   [Sordile nimepanek. Nime kasutamine]

| a) | Sordile pandud nimi on tema sordinimi. |
| --- | --- |

a)

Sordile pandud nimi on tema sordinimi.

| b) | Konventsiooniosaline tagab, et vastavalt lõikele 4 ei takista nime sordinimena registreerimisest tulenevad õigused seda sorti registreeritud sordinime all vabalt kasutada ka pärast aretajaõiguste lõppemist. |
| --- | --- |

b)

Konventsiooniosaline tagab, et vastavalt lõikele 4 ei takista nime sordinimena registreerimisest tulenevad õigused seda sorti registreeritud sordinime all vabalt kasutada ka pärast aretajaõiguste lõppemist.

2.   [Nime omadused] Sordinimi peab võimaldama sorti identifitseerida. See ei või koosneda ainult numbritest, kui see pole sortidele nimepanekul tavaks. See ei või eksitada ega tekitada arusaamatusi sordi tunnuste ja väärtuse suhtes ega sordi ja aretaja isiku kindlakstegemisel. Eelkõige peab see erinema teistest sama taimeliigi või lähedaste taimeliikide sordinimedest, mida juba kasutatakse mõne konventsiooniosalise territooriumil.

3.   [Nime registreerimine] Aretaja esitab sordinime ametiasutusele. Kui esitatud nimi ei vasta lõike 2 nõuetele, keeldub ametiasutus seda registreerimast ja nõuab aretajalt uue nimeettepaneku esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Ametiasutus peab nime registreerima aretajaõiguste andmisega samal ajal.

4.   [Kolmanda isiku varasemad õigused] Kolmanda isiku varasemaid õigusi ei või rikkuda. Kui varasema õiguse tõttu ei või sordinime kasutada isik, kes vastavalt lõikele 7 on kohustatud seda kasutama, nõuab ametiasutus aretajalt uue nimeettepaneku esitamist.

5.   [Kõigile konventsiooniosalistele sama sordinime esitamine] Sort tuleb esitada kõigile konventsiooniosalistele sama nime all. Konventsiooniosalise ametiasutus registreerib sordi esitatud nime all, välja arvatud juhul, kui ta peab nime oma territooriumil sobimatuks. Nime sobimatuks pidamise korral nõuab ta aretajalt uue nime esitamist.

6.   [Konventsiooniosaliste ametiasutuste teavitamine] Konventsiooniosalise ametiasutus teavitab teiste konventsiooniosaliste ametiasutusi sordinimega seonduvatest asjaoludest, eelkõige nime esitamisest, registreerimisest ja tühistamisest. Ametiasutus, kellel on tähelepanekuid nime registreerimise kohta, võib need saata nimest teavitanud ametiasutusele.

7.   [Sordinime kasutamise kohustus] Isik, kes ühe konventsiooniosalise territooriumil pakub müüa või müüb sellel territooriumil kaitstava sordi paljundusmaterjali, peab kasutama selle sordi nime ka pärast seda, kui aretajaõigused sellele sordile on lõppenud, välja arvatud juhud, kui vastavalt lõikele 4 varasem õigus takistab seda kasutamast.

8.   [Nimega seotud tunnusmärgid] Kui sorti pakutakse müüa või müüakse, võib registreeritud sordinime siduda kaubamärgi, kaubanime või muu sellise tunnusmärgiga. Kui selline tunnusmärk seotakse sordinimega, peab sordinimi jääma siiski hõlpsasti äratuntavaks.

VII PEATÜKK

ARETAJAÕIGUSTE TÜHISTAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Artikkel 21

Aretajaõiguste tühistamine

1.   [Tühistamise põhjused] Konventsiooniosaline tunnistab enda antud aretajaõigused tühiseks, kui on tehtud kindlaks, et:

| i) | aretajaõiguste andmise ajal ei olnud artiklites 6 ja 7 määratud tingimused täidetud; |
| --- | --- |

i)

aretajaõiguste andmise ajal ei olnud artiklites 6 ja 7 määratud tingimused täidetud;

| ii) | aretajaõiguste andmise ajal ei olnud artiklites 8 ja 9 määratud tingimused täidetud, juhul kui aretajaõigused on antud põhiliselt aretaja esitatud informatsiooni ja dokumentide alusel,
  või |
| --- | --- |

ii)

aretajaõiguste andmise ajal ei olnud artiklites 8 ja 9 määratud tingimused täidetud, juhul kui aretajaõigused on antud põhiliselt aretaja esitatud informatsiooni ja dokumentide alusel,

või

| iii) | aretajaõigused on antud isikule, kellel ei olnud õigus neid saada, välja arvatud juhud, kui need õigused antakse üle õigustatud isikule. |
| --- | --- |

iii)

aretajaõigused on antud isikule, kellel ei olnud õigus neid saada, välja arvatud juhud, kui need õigused antakse üle õigustatud isikule.

2.   [Muude põhjuste välistamine] Aretajaõigused võib tühistada ainult lõikes 1 nimetatud põhjustel.

Artikkel 22

Aretajaõiguste kehtetuks tunnistamine

1.   [Kehtetuks tunnistamise põhjused]

| a) | Konventsiooniosaline võib tunnistada kehtetuks enda antud aretajaõigused, kui on tehtud kindlaks, et artiklites 8 ja 9 määratud tingimusi enam ei täideta. |
| --- | --- |

a)

Konventsiooniosaline võib tunnistada kehtetuks enda antud aretajaõigused, kui on tehtud kindlaks, et artiklites 8 ja 9 määratud tingimusi enam ei täideta.

| b) | Peale selle võib konventsiooniosaline tunnistada enda antud aretajaõigused kehtetuks, kui aretaja ei ole pärast sellekohast nõudmist ettenähtud tähtaja jooksul:






  i) | esitanud ametiasutusele informatsiooni, dokumente või muud materjali, mida peetakse sordi säilimise kontrollimiseks vajalikuks; |
| --- | --- | --- |

b)

Peale selle võib konventsiooniosaline tunnistada enda antud aretajaõigused kehtetuks, kui aretaja ei ole pärast sellekohast nõudmist ettenähtud tähtaja jooksul:

i)

esitanud ametiasutusele informatsiooni, dokumente või muud materjali, mida peetakse sordi säilimise kontrollimiseks vajalikuks;

| ii) | maksnud lõive, mis on ette nähtud tema õiguste jõushoidmiseks
  või |
| --- | --- |

ii)

maksnud lõive, mis on ette nähtud tema õiguste jõushoidmiseks

või

| iii) | esitanud uut nimeettepanekut, kui sordinimi pärast õiguste andmist tühistati. |
| --- | --- |

iii)

esitanud uut nimeettepanekut, kui sordinimi pärast õiguste andmist tühistati.

2.   [Muude põhjuste välistamine] Aretajaõigusi ei või kehtetuks tunnistada muudel kui lõikes 1 nimetatud põhjustel.

VIII PEATÜKK

LIIT

Artikkel 23

Liikmed

Konventsiooniosalised on liidu liikmed.

Artikkel 24

Õiguslik staatus ja asukoht

1.   [Juriidiline isik] Liit on juriidiline isik.

2.   [Õigusvõime] Liidul on konventsiooniosalise territooriumil liidu eesmärkide ja ülesannete täitmiseks vajalik õigusvõime, mis vastab selle konventsiooniosalise seadustele.

3.   [Asukoht] Liidu ja tema alaliste organite asukoht on Genfis.

4.   [Peakorteri kokkulepe] Liit sõlmib peakorterit puudutava kokkuleppe Šveitsi Konföderatsiooniga.

Artikkel 25

Liidu organid

Liidu alalised organid on nõukogu ja sekretariaat.

Artikkel 26

Nõukogu

1.   [Koosseis] Nõukogu koosneb liidu liikmete esindajatest. Iga liidu liige nimetab nõukogusse ühe esindaja ja ühe asendaja. Esindajatel ja asendajatel võivad olla assistendid või nõuandjad.

2.   [Ametnikud] Nõukogu valib oma liikmete seast presidendi ja esimese asepresidendi. Ta võib valida ka rohkem asepresidente. Esimene asepresident täidab presidendi ametikohustusi, kui presidendil ei ole võimalik seda teha. President on ametis kolm aastat.

3.   [Istungjärgud] Nõukogu tuleb kokku presidendi kutsel. Nõukogu korraline istungjärk peetakse kord aastas. Lisaks sellele võib nõukogu kokku kutsuda president. President peab nõukogu kokku kutsuma kolme kuu jooksul pärast seda, kui üks kolmandik liidu liikmeid on kokkukutsumist nõudnud.

4.   [Vaatleja] Liidu mitteliikmesriiki võidakse kutsuda nõukogu istungile vaatlejana. Istungile võidakse kutsuda ka teisi vaatlejaid ja eksperte.

5.   [Ülesanded] Nõukogu ülesanded on:

| i) | kindlaks teha, milliseid meetmeid tuleb võtta liidu huvide kaitsmiseks ja tema arengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

i)

kindlaks teha, milliseid meetmeid tuleb võtta liidu huvide kaitsmiseks ja tema arengu soodustamiseks;

| ii) | kehtestada protseduurireeglid; |
| --- | --- |

ii)

kehtestada protseduurireeglid;

| iii) | nimetada peasekretär ja vajaduse korral peasekretäri asetäitja ning määrata kindlaks nende nimetamise tingimused; |
| --- | --- |

iii)

nimetada peasekretär ja vajaduse korral peasekretäri asetäitja ning määrata kindlaks nende nimetamise tingimused;

| iv) | vaadata läbi liidu tegevuse aastaaruanne ja koostada edasise töö kava; |
| --- | --- |

iv)

vaadata läbi liidu tegevuse aastaaruanne ja koostada edasise töö kava;

| v) | anda peasekretärile liidu ülesannete täitmiseks vajalikke juhiseid; |
| --- | --- |

v)

anda peasekretärile liidu ülesannete täitmiseks vajalikke juhiseid;

| vi) | kehtestada liidu haldus- ja finantseeskirjad; |
| --- | --- |

vi)

kehtestada liidu haldus- ja finantseeskirjad;

| vii) | vaadata läbi ja kinnitada liidu eelarve ning määrata kindlaks liidu iga liikme liikmemaksu suurus; |
| --- | --- |

vii)

vaadata läbi ja kinnitada liidu eelarve ning määrata kindlaks liidu iga liikme liikmemaksu suurus;

| viii) | vaadata läbi ja kinnitada peasekretäri esitatud aruanded; |
| --- | --- |

viii)

vaadata läbi ja kinnitada peasekretäri esitatud aruanded;

| ix) | määrata kindlaks artiklis 38 nimetatud konverentside toimumise aeg ja koht ning võtta nende ettevalmistamiseks vajalikud meetmed
  ja |
| --- | --- |

ix)

määrata kindlaks artiklis 38 nimetatud konverentside toimumise aeg ja koht ning võtta nende ettevalmistamiseks vajalikud meetmed

ja

| x) | võtta vastu kõik vajalikud otsused, et tagada liidu tulemuslik tegevus. |
| --- | --- |

x)

võtta vastu kõik vajalikud otsused, et tagada liidu tulemuslik tegevus.

6.   [Hääled]

| a) | Liidu liikmesriigil on nõukogus üks hääl. |
| --- | --- |

a)

Liidu liikmesriigil on nõukogus üks hääl.

| b) | Konventsiooniga ühinenud valitsustevahelisel organisatsioonil on oma pädevuse piires õigus hääletada oma liikmesriikide eest, kes on liidu liikmed. Valitsustevaheline organisatsioon ei või kasutada oma hääleõigust, kui liikmesriigid seda ise kasutavad, ning võib seda kasutada, kui liikmesriigid ise ei hääleta. |
| --- | --- |

b)

Konventsiooniga ühinenud valitsustevahelisel organisatsioonil on oma pädevuse piires õigus hääletada oma liikmesriikide eest, kes on liidu liikmed. Valitsustevaheline organisatsioon ei või kasutada oma hääleõigust, kui liikmesriigid seda ise kasutavad, ning võib seda kasutada, kui liikmesriigid ise ei hääleta.

7.   [Häälteenamus] Nõukogu otsused võetakse vastu hääletavate liikmete lihthäälteenamusega, kuid lõike 5 punktide ii, vi ja vii ning artikli 28 lõike 3, artikli 29 lõike 5 punkti b ja artikli 38 lõike 1 kohased nõukogu otsused võetakse vastu hääletavate liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Mittehääletajaid häälte lugemisel ei arvestata.

Artikkel 27

Liidu sekretariaat

1.   [Liidu sekretariaadi ülesanded ja selle juhtimine] Liidu sekretariaat täidab nõukogu antud kohustusi ja ülesandeid. Sekretariaati juhib peasekretär.

2.   [Peasekretäri kohustused] Peasekretär on vastutav nõukogu ees. Ta vastutab nõukogu otsuste elluviimise eest. Peasekretär esitab nõukogule kinnitamiseks liidu eelarve ja vastutab selle täitmise eest. Ta esitab nõukogule aruandeid oma juhtimistegevuse ning liidu tegevuse ja rahalise olukorra kohta.

3.   [Isikkoosseis] Kooskõlas artikli 26 lõike 5 punktiga iii sätestatakse liidu sekretariaadi ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajaliku isikkoosseisu nimetamise nõuded haldus- ja finantseeskirjades.

Artikkel 28

Keeled

1.   [Sekretariaadi töökeeled] Oma kohustusi täites kasutab liidu sekretariaat inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keelt.

2.   [Kindlaksmääratud koosolekute töökeeled] Nõukogu istungeid ja konventsiooni muutmise konverentsi koosolekuid peetakse neljas keeles.

3.   [Teised keeled] Nõukogu võib otsustada, et kasutatakse ka muid keeli.

Artikkel 29

Rahalised vahendid

1.   [Sissetulekud] Liidu kulud kaetakse:

| i) | liidu liikmesriikide iga-aastasest liikmemaksust; |
| --- | --- |

i)

liidu liikmesriikide iga-aastasest liikmemaksust;

| ii) | osutatud teenuste eest saadud tasudest; |
| --- | --- |

ii)

osutatud teenuste eest saadud tasudest;

| iii) | muudest tuludest. |
| --- | --- |

iii)

muudest tuludest.

2.   [Liikmemaks ja liikmemaksuühikud]

| a) | Liidu liikmesriigi osa iga-aastaste liikmemaksude kogusummast arvutatakse liidu liikmesriikide liikmemaksudest kaetavate kulude kogusumma ning lõike 3 kohaselt määratavate liikmemaksuühikute põhjal. Nimetatud osa määratakse kindlaks vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

a)

Liidu liikmesriigi osa iga-aastaste liikmemaksude kogusummast arvutatakse liidu liikmesriikide liikmemaksudest kaetavate kulude kogusumma ning lõike 3 kohaselt määratavate liikmemaksuühikute põhjal. Nimetatud osa määratakse kindlaks vastavalt lõikele 4.

| b) | Liikmemaksuühikute arv väljendatakse täisarvu või selle osadena eeldusel, et ükski osa ei ole alla ühe viiendiku. |
| --- | --- |

b)

Liikmemaksuühikute arv väljendatakse täisarvu või selle osadena eeldusel, et ükski osa ei ole alla ühe viiendiku.

3.   [Liikmesriigi liikmemaksuühikute arv]

| a) | Liidu liikmesriigile, kes on käeoleva konventsiooni tema suhtes jõustumise päeval 1961/1972. aasta konventsiooni või 1978. aasta konventsiooni osaline, määratakse sama liikmemaksuühikute arv, mis kehtis tema kohta enne nimetatud päeva. |
| --- | --- |

a)

Liidu liikmesriigile, kes on käeoleva konventsiooni tema suhtes jõustumise päeval 1961/1972. aasta konventsiooni või 1978. aasta konventsiooni osaline, määratakse sama liikmemaksuühikute arv, mis kehtis tema kohta enne nimetatud päeva.

| b) | Teised riigid märgivad oma liikmemaksuühikute arvu liitu astudes peasekretärile esitatavas avalduses. |
| --- | --- |

b)

Teised riigid märgivad oma liikmemaksuühikute arvu liitu astudes peasekretärile esitatavas avalduses.

| c) | Liidu liikmesriik võib peasekretärile esitatavas avalduses alati märkida liikmemaksuühikute arvu, mis erineb talle punkti a või b alusel määratavast arvust. Kui selline avaldus esitatakse kalendriaasta esimese kuue kuu jooksul, siis jõustub see järgneva kalendriaasta alguses. Muul juhul jõustub see avalduse esitamise aastale järgneva teise kalendriaasta alguses. |
| --- | --- |

c)

Liidu liikmesriik võib peasekretärile esitatavas avalduses alati märkida liikmemaksuühikute arvu, mis erineb talle punkti a või b alusel määratavast arvust. Kui selline avaldus esitatakse kalendriaasta esimese kuue kuu jooksul, siis jõustub see järgneva kalendriaasta alguses. Muul juhul jõustub see avalduse esitamise aastale järgneva teise kalendriaasta alguses.

4.   [Liikmemaks. Liikmemaksuühiku arvutamine]

| a) | Eelarveperioodi ühele liikmemaksuühikule vastava summa saamiseks jagatakse sellel perioodil liidu liikmesriikide liikmemaksudest kaetavate kogukulude summa liikmesriikide liikmemaksuühikute arvuga. |
| --- | --- |

a)

Eelarveperioodi ühele liikmemaksuühikule vastava summa saamiseks jagatakse sellel perioodil liidu liikmesriikide liikmemaksudest kaetavate kogukulude summa liikmesriikide liikmemaksuühikute arvuga.

| b) | Liidu liikmesriigi liikmemaksusumma saamiseks korrutatakse ühele liikmemaksuühikule vastav summa liidu liikmesriigi liikmemaksuühikute arvuga. |
| --- | --- |

b)

Liidu liikmesriigi liikmemaksusumma saamiseks korrutatakse ühele liikmemaksuühikule vastav summa liidu liikmesriigi liikmemaksuühikute arvuga.

5.   [Liikmemaksuvõlg]

| a) | Liidu liikmesriik, kes on võlgu eelmise täisaasta liikmemaksusumma või rohkem, ei või vastavalt punktile b kasutada oma hääleõigust nõukogus. Hääleõiguse peatamine ei vabasta liidu liikmesriiki konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisest ega võta ära konventsioonist tulenevaid teisi õigusi. |
| --- | --- |

a)

Liidu liikmesriik, kes on võlgu eelmise täisaasta liikmemaksusumma või rohkem, ei või vastavalt punktile b kasutada oma hääleõigust nõukogus. Hääleõiguse peatamine ei vabasta liidu liikmesriiki konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisest ega võta ära konventsioonist tulenevaid teisi õigusi.

| b) | Nõukogu võib kõnealusele liikmesriigile hääleõiguse alles jätta senikauaks, kui kaua ta on veendunud, et maksmisega viivitamine on tingitud erakorralistest ja vältimatutest asjaoludest. |
| --- | --- |

b)

Nõukogu võib kõnealusele liikmesriigile hääleõiguse alles jätta senikauaks, kui kaua ta on veendunud, et maksmisega viivitamine on tingitud erakorralistest ja vältimatutest asjaoludest.

6.   [Arvepidamise audit] Liidu arvepidamist auditeerib üks liidu liikmesriik, nagu on ette nähtud haldus- ja finantseeskirjades. Selle liikmesriigi määrab nõukogu riigi nõusolekul.

7.   [Valitsustevaheliste organisatsioonide liikmemaks] Valitsustevaheline organisatsioon ei ole kohustatud liikmemaksu maksma. Kui ta siiski soovib liikmemaksu maksta, kohaldatakse lõikeid 1 kuni 4.

IX PEATÜKK

KONVENTSIOONI TÄITMINE. TEISED LEPINGUD

Artikkel 30

Konventsiooni täitmine

1.   [Täitmise meetmed] Konventsiooniosaline peab võtma konventsiooni täitmiseks vajalikke meetmeid. Eelkõige peab ta:

| i) | võtma õiguslikud meetmed aretajaõiguste tulemuslikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

i)

võtma õiguslikud meetmed aretajaõiguste tulemuslikuks kasutamiseks;

| ii) | omama ametiasutust, kes kaitseb aretajaõigusi, või usaldama selle ülesande teise konventsiooniosalise ametiasutusele; |
| --- | --- |

ii)

omama ametiasutust, kes kaitseb aretajaõigusi, või usaldama selle ülesande teise konventsiooniosalise ametiasutusele;

| iii) | tagama regulaarselt avaldatavate teadete kaudu avalikkuse informeerimise:






  — | aretajaõiguste saamise taotluste esitamisest ja nende õiguste andmisest
  ning |
| --- | --- | --- |

iii)

tagama regulaarselt avaldatavate teadete kaudu avalikkuse informeerimise:

—

aretajaõiguste saamise taotluste esitamisest ja nende õiguste andmisest

ning

| — | esitatud ja kinnitatud sordinimedest. |
| --- | --- |

—

esitatud ja kinnitatud sordinimedest.

2.   [Seaduste vastavus] Riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes esitab deponeerimiseks kas oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokumendi, peab olema suuteline oma seaduste alusel konventsioonis sätestatut rakendama.

Artikkel 31

Konventsiooniosalise ja konventsiooni varasema variandiga seotud riigi suhted

1.   [Käesoleva konventsiooniga seotud riikide omavahelised suhted] Nende liidu liikmesriikide omavahelistes suhetes, kes on seotud nii käesoleva konventsiooni kui ka mõne selle varasema variandiga, kohaldatakse ainult käesolevat konventsiooni.

2.   [Võimalikud suhted riigiga, kes ei ole seotud käesoleva konventsiooniga] Liidu liikmesriik, kes ei ole seotud käesoleva konventsiooniga, võib peasekretärile saadetavas teates deklareerida, et oma suhetes ainult käesoleva konventsiooniga seotud liidu liikmesriigiga kohaldab ta konventsiooni hiliseimat tema suhtes jõustunud varianti. Alates päevast, mil sellise teate esitamisest möödub üks kuu, kuni päevani, mil avalduse esitanud liidu liikmesriik seob end käesoleva konventsiooniga, kohaldab see liikmesriik oma suhetes ainult käesoleva konventsiooniga seotud liidu liikmesriigiga hiliseimat tema kohta kehtivat varianti. Ainult käesoleva konventsiooniga seotud liikmesriik kohaldab eespool nimetatu suhtes käesolevat konventsiooni.

Artikkel 32

Erikokkulepped

Liidu liikmesriikidel on õigus sõlmida omavahel sordikaitsealaseid erikokkuleppeid, kui need ei ole vastuolus selle konventsiooniga.

X PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 33

Allakirjutamine

See konventsioon on allakirjutamiseks avatud kõigile riikidele, kes on selle vastuvõtmise päeval liidu liikmesriigid. Alla võib kirjutada 1992. aasta 31. märtsini.

Artikkel 34

Ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine. Ühinemine

1.   [Riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid]

| a) | Kõik riigid võivad end konventsiooniga siduda nii, nagu on ette nähtud käesolevas artiklis. |
| --- | --- |

a)

Kõik riigid võivad end konventsiooniga siduda nii, nagu on ette nähtud käesolevas artiklis.

| b) | Käesoleva artikli kohaselt võib valitsustevaheline organisatsioon saada konventsiooniosaliseks, kui ta:






  i) | on pädev konventsiooniga reguleeritavates küsimustes; |
| --- | --- | --- |

b)

Käesoleva artikli kohaselt võib valitsustevaheline organisatsioon saada konventsiooniosaliseks, kui ta:

i)

on pädev konventsiooniga reguleeritavates küsimustes;

| ii) | on kehtestanud aretajaõiguste andmise ja kaitse kohta õigusaktid, mis on kohustuslikud kõigile tema liikmesriikidele,
  ja |
| --- | --- |

ii)

on kehtestanud aretajaõiguste andmise ja kaitse kohta õigusaktid, mis on kohustuslikud kõigile tema liikmesriikidele,

ja

| iii) | võib oma siseprotseduuride kohaselt konventsiooniga ühineda. |
| --- | --- |

iii)

võib oma siseprotseduuride kohaselt konventsiooniga ühineda.

2.   [Liitumisdokument] Konventsioonile allakirjutanud riigid saavad selle osaliseks oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamisdokumendi deponeerimise teel. Riik, kes ei ole konventsioonile alla kirjutanud, või valitsustevaheline organisatsioon saab konventsiooniosaliseks oma ühinemisdokumendi deponeerimise teel. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokument deponeeritakse peasekretäri juurde.

3.   [Nõukogu arvamus] Riik, kes ei ole liidu liige, ja valitsustevaheline organisatsioon peavad enne ühinemisdokumendi deponeerimist paluma nõukogult arvamust selle kohta, kas tema seadused on vastavuses konventsiooniga. Kui arvamust sisaldav otsus on positiivne, võib ühinemisdokumendi deponeerida.

Artikkel 35

Reservatsioonid

1.   [Põhimõtted] Käesolevale konventsioonile ei saa teha reservatsioone, välja arvatud lõike 2 alusel.

2.   [Võimalikud erandid]

| a) | Olenemata artikli 3 lõikest 1, võib riik, kes konventsiooniosaliseks saamise ajal on 1978. aasta konventsiooni osaline ja kaitseb mittegeneratiivselt paljundatavaid sorte (kuid mitte aretajaõigusi) tööstusomandialaste õigusaktide järgi, sellist kaitset jätkata ja nendele sortidele konventsiooni mitte kohaldada. |
| --- | --- |

a)

Olenemata artikli 3 lõikest 1, võib riik, kes konventsiooniosaliseks saamise ajal on 1978. aasta konventsiooni osaline ja kaitseb mittegeneratiivselt paljundatavaid sorte (kuid mitte aretajaõigusi) tööstusomandialaste õigusaktide järgi, sellist kaitset jätkata ja nendele sortidele konventsiooni mitte kohaldada.

| b) | Riik, kes kasutab eelnimetatud õigust, teatab sellest ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokumendi deponeerimise ajal peasekretärile. See riik võib igal ajal nimetatud teatise tagasi võtta. |
| --- | --- |

b)

Riik, kes kasutab eelnimetatud õigust, teatab sellest ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokumendi deponeerimise ajal peasekretärile. See riik võib igal ajal nimetatud teatise tagasi võtta.

Artikkel 36

Teated õigusaktide ning kaitstavate taimeperekondade ja -liikide kohta. Avaldatav informatsioon

1.   [Esmane teavitamine] Riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes deponeerib ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokumendi, teavitab peasekretäri:

| i) | oma aretajaõigusi reguleerivatest õigusaktidest
  ning |
| --- | --- |

i)

oma aretajaõigusi reguleerivatest õigusaktidest

ning

| ii) | taimeperekondadest ja -liikidest, millele ta konventsiooniga ühinemise päevast alates hakkab seda konventsiooni kohaldama, edastades asjakohase nimekirja. |
| --- | --- |

ii)

taimeperekondadest ja -liikidest, millele ta konventsiooniga ühinemise päevast alates hakkab seda konventsiooni kohaldama, edastades asjakohase nimekirja.

2.   [Muudatustest teavitamine] Konventsiooniosaline teavitab peasekretäri viivitamatult:

| i) | kõikidest muudatustest oma aretajaõigusi reguleerivates õigusaktides
  ja |
| --- | --- |

i)

kõikidest muudatustest oma aretajaõigusi reguleerivates õigusaktides

ja

| ii) | kõikidest taimeperekondadest ja -liikidest, millele ta lisaks esialgsesse nimekirja kantud taimeperekondadele ja -liikidele konventsiooni kohaldama hakkab, esitades asjakohase nimekirja. |
| --- | --- |

ii)

kõikidest taimeperekondadest ja -liikidest, millele ta lisaks esialgsesse nimekirja kantud taimeperekondadele ja -liikidele konventsiooni kohaldama hakkab, esitades asjakohase nimekirja.

3.   [Informatsiooni avaldamine] Konventsiooniosaliselt saadud teate alusel avaldab peasekretär informatsiooni:

| i) | aretajaõigusi reguleerivate õigusaktide ja nendes tehtud muudatuste kohta
  ning |
| --- | --- |

i)

aretajaõigusi reguleerivate õigusaktide ja nendes tehtud muudatuste kohta

ning

| ii) | lõike 1 punktis ii nimetatud taimeperekondade ja -liikide nimekirja lõike 2 punkti ii kohase täienemise kohta. |
| --- | --- |

ii)

lõike 1 punktis ii nimetatud taimeperekondade ja -liikide nimekirja lõike 2 punkti ii kohase täienemise kohta.

Artikkel 37

Jõustumine. Varasema akti sulgemine

1.   [Esmane jõustumine] Konventsioon jõustub ühe kuu möödumisel päevast, mil viis riiki on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokumendi deponeerinud, eeldusel et vähemalt kolm sellist dokumenti on deponeerinud 1961/1972. aasta või 1978. aasta konventsiooniga ühinenud riigid.

2.   [Edasine jõustumine] Riikide suhtes, keda lõikes 1 ei ole käsitletud, ning valitsustevaheliste organisatsioonide suhtes jõustub konventsioon päeval, mil ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemisdokumendi deponeerimisest on möödunud üks kuu.

3.   [1978. aasta konventsiooni sulgemine] Pärast konventsiooni jõustumist vastavalt lõikele 1 ei saa 1978. aasta konventsiooni ühinemiskirja enam deponeerida, välja arvatud järgmistel juhtudel. Riik, keda ÜRO Peaassamblee praktika põhjal peetakse arengumaaks, võib deponeerida sellise dokumendi kuni 1995. aasta 31. detsembrini. Mis tahes muu riik saab seda teha kuni 1993. aasta 31. detsembrini, ka sel juhul, kui konventsioon jõustub enne nimetatud kuupäeva.

Artikkel 38

Konventsiooni muutmine

1.   [Konverents] Konventsiooni võib muuta liidu liikmesriikide konverents. Sellise konverentsi kokkukutsumise otsustab nõukogu.

2.   [Kvoorum ja häälteenamus] Konverents on otsustusvõimeline ainult siis, kui sellel on esindatud vähemalt pooled liidu liikmesriikidest. Konventsiooni mistahes muudatuse vastuvõtmiseks on vajalik kohalolevate liidu liikmesriikide kolmeneljandikuline häälteenamus.

Artikkel 39

Denonsseerimine

1.   [Teavitamine] Konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida peasekretärile saadetava teatega. Peasekretär informeerib kohe kõiki liidu liikmesriike sellise teate saamisest.

2.   [Käesoleva konventsiooni varasemad variandid] Käesoleva konventsiooni denonsseerimise järel peetakse denonsseerituks ka kõiki selle varasemaid variante, millega konventsiooni denonsseerinud konventsiooniosaline oli seotud.

3.   [Jõustumise aeg] Denonsseerimine jõustub peasekretärile sellekohase teadaande esitamise aastale järgneva kalendriaasta lõpus.

4.   [Omandatud õigused] Denonsseerimine ei mõjuta aretajaõigusi, mis on omandatud käesoleva konventsiooni või mõne selle varasema variandi alusel enne denonsseerimise jõustumise päeva.

Artikkel 40

Kehtivate õiguste säilitamine

Konventsioon ei kitsenda juba kehtivaid aretajaõigusi, mis põhinevad konventsiooniosalise seadustel, käesoleva konventsiooni mõnel varasemal variandil või liidu liikmesriikide vahelistel muudel lepingutel.

Artikkel 41

Konventsiooni originaal ja ametlikud tekstid

1.   [Originaal] Alla kirjutatakse konventsiooni inglis-, prantsus- ja saksakeelsele originaalile, kusjuures vastuolude korral on ülimuslik prantsuskeelne tekst. Originaal deponeeritakse peasekretäri juurde.

2.   [Ametlikud tekstid] Peasekretär kehtestab pärast asjahuviliste riikidega konsulteerimist konventsiooni ametlikud tekstid araabia, taani, itaalia, jaapani ja hispaania keeles ning muus keeles, mille võib määrata nõukogu.

Artikkel 42

Depositaari ülesanded

1.   [Koopiate edastamine] Peasekretär edastab konventsiooni kinnitatud koopiad kõigile riikidele ja valitsustevahelistele organisatsioonidele, kes olid esindatud konventsiooni vastu võtnud diplomaatilisel konverentsil, ja sellekohase palve korral muule riigile või valitsustevahelisele organisatsioonile.

2.   [Registreerimine] Peasekretär registreerib konventsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/78

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. juuni 2005,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist

(2005/524/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega, artikli 300 lõike 3 teise lõiguga ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Albaania Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Albaania võib taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Albaaniale.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Albaania Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Albaania võib taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Albaaniale.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Albaania vaheline Albaania ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

1.   Komisjonil on õigus määrata ühenduse nimel kindlaks Albaania igas konkreetses programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline toetus. Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni nõukogu määratud erikomitee.

2.   Kui Albaania palub välisabi, kohaldatakse korda, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 2666/2000 ja samasugustes edaspidi vastuvõetavates määrustes, milles sätestatakse ühenduse välisabi Albaaniale.

Artikkel 3

Hiljemalt kolm aastat pärast lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi lepingu rakendamise ja esitab nõukogule aruande. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel lepingu artiklis 10 ettenähtud teatised.

Luxembourg, 2. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. FRIEDEN

---

(1)  Nõusolek on esitatud 10. mail 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 3).

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 2.

3

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/80

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. juuni 2005,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise raamlepingu sõlmimist

(2005/525/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega, artikli 300 lõike 3 teise lõiguga ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga raamlepingu üle, millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Bosnia ja Hertsegoviina võivad taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Bosniale ja Hertsegoviinale.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga raamlepingu üle, millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Bosnia ja Hertsegoviina võivad taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Bosniale ja Hertsegoviinale.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

1.   Komisjonil on õigus määrata ühenduse nimel kindlaks Bosnia ja Hertsegoviina igas konkreetses programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline toetus. Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni nõukogu määratud erikomitee.

2.   Kui Bosnia ja Hertsegoviina paluvad välisabi, kohaldatakse korda, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 2666/2000 ja samasugustes edaspidi vastuvõetavates määrustes, milles sätestatakse ühenduse välisabi Bosniale ja Hertsegoviinale.

Artikkel 3

Hiljemalt kolm aastat pärast lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi lepingu rakendamise ja esitab nõukogule aruande. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel lepingu artiklis 10 ettenähtud teatised.

Luxembourg, 2. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. FRIEDEN

---

(1)  Nõusolek on esitatud 10. mail 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 3).

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 5.

3

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/82

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. juuni 2005,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist

(2005/526/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega, artikli 300 lõike 3 teise lõiguga ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Horvaatia Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Horvaatia ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Horvaatia võib taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 3906/89 teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Horvaatia Vabariigile.Raamleping lisatakse protokollina ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, mis jõustus 1. veebruaril 2005, ning see moodustab nimetatud lepingu lahutamatu osa.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Horvaatia Vabariigiga raamlepingu üle, millega sätestatakse Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Horvaatia ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Horvaatia võib taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 3906/89 teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Horvaatia Vabariigile.Raamleping lisatakse protokollina ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, mis jõustus 1. veebruaril 2005, ning see moodustab nimetatud lepingu lahutamatu osa.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vaheline Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

1.   Komisjonil on õigus määrata ühenduse nimel kindlaks Horvaatia Vabariigi igas konkreetses programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline toetus. Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni nõukogu määratud erikomitee.

2.   Kui Horvaatia Vabariik palub välisabi, kohaldatakse korda, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 3906/1989 ja samasugustes edaspidi vastuvõetavates määrustes, milles sätestatakse ühenduse välisabi Horvaatia Vabariigile.

Artikkel 3

Hiljemalt kolm aastat pärast lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi lepingu rakendamise ja esitab nõukogule aruande. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel lepingu artiklis 10 ettenähtud teatised.

Luxembourg, 2. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. FRIEDEN

---

(1)  Nõusolek on esitatud 10. mail 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2257/2004 (ELT L 389, 30.12.2004, lk 1).

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 8.

3

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/84

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. juuni 2005,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimist

(2005/527/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega, artikli 300 lõike 3 teise lõiguga ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Serbia ja Montenegroga raamlepingu üle, millega sätestatakse Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Serbia ja Montenegro võivad taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Serbiale ja Montenegrole.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi Serbia ja Montenegroga raamlepingu üle, millega sätestatakse Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Serbia ja Montenegro võivad taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi Serbiale ja Montenegrole.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

1.   Komisjonil on õigus määrata ühenduse nimel kindlaks Serbia ja Montenegro igas konkreetses programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline toetus. Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni nõukogu määratud erikomitee.

2.   Kui Serbia ja Montenegro paluvad välisabi, kohaldatakse korda, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 2666/2000 ja samasugustes edaspidi vastuvõetavates määrustes, milles sätestatakse ühenduse välisabi Serbiale ja Montenegrole.

Artikkel 3

Hiljemalt kolm aastat pärast lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi lepingu rakendamise ja esitab nõukogule aruande. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel lepingu artiklis 10 ettenähtud teatised.

Luxembourg, 2. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. FRIEDEN

---

(1)  Nõusolek on esitatud 10. mail 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 3).

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 14.

3

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/86

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. juuni 2005,

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, sõlmimise kohta

(2005/528/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ja 308, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega, artikli 300 lõike 3 teise lõiguga ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli üle, mis käsitleb endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võib taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Protokoll on ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise 1. aprillil 2004 jõustunud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Thessalonikis 2003. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, mille kohaselt on ühenduse programmid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele avatud kandidaatriikidega samadel tingimustel.Komisjon soovitas oma teatises “Ettevalmistused Lääne-Balkani riikide osalemiseks ühenduse programmides ja agentuurides” sõlmida Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga raamlepingu, millega sätestatakse iga riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.Vastavalt 29. aprillil 2004 nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon ühenduse nimel läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava protokolli üle, mis käsitleb endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut.Kõnealusele lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 22. novembril 2004 Brüsselis, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Mõnede lepinguga hõlmatud programmide suhtes ei nähta asutamislepingus ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise eritingimused, sealhulgas makstava rahalise toetuse määrab ühenduse nimel kindlaks komisjon. Selleks peaks komisjoni abistama nõukogu määratud erikomitee.Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võib taotleda rahalist abi ühenduse programmides osalemiseks nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist (2) või samasuguste edaspidi vastuvõetavate määruste alusel, milles sätestatakse ühenduse välisabi endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile.Lepingu kohaldamine tuleks regulaarselt läbi vaadata.Protokoll on ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise 1. aprillil 2004 jõustunud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu lahutamatu osa.

| (10) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(10)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

1.   Komisjonil on õigus määrata ühenduse nimel kindlaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi igas konkreetses programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline toetus. Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni nõukogu määratud erikomitee.

2.   Kui endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik palub välisabi, kohaldatakse korda, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 2666/2000 ja samasugustes edaspidi vastuvõetavates määrustes, milles sätestatakse ühenduse välisabi endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile.

Artikkel 3

Hiljemalt kolm aastat pärast lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi lepingu rakendamise ja esitab nõukogule aruande. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel lepingu artiklis 10 ettenähtud teatised.

Luxembourg, 2. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. FRIEDEN

---

(1)  Nõusolek on esitatud 10. mail 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 3).

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teatja lk 23.

3

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/88

---

Teatis EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 4/2004 (mis käsitleb ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 muutmist) jõustumise kuupäeva kohta

Kuna lepinguosalised on teineteist teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta istungil vastu võetud EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 4/2004 jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest, jõustub nimetatud otsus 18. mail 2005 vastavalt selle artiklile 3.

---

| 22.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/88

---

Teatis ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatud protokolli, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, jõustumise kuupäeva kohta

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatud ning Brüsselis 22. novembril 2004 allkirjastatud protokoll, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, (1) jõustus 29. juunil 2005 vastavalt lepingu artiklile 10.

---

(1)  Vt käesoleva ELT lk. 23

---