# Uradni list C 179/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.179.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 179 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5625. junij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.179.slv

Uradni list

Evropske unije

C 179

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5625. junij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 179/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 179/02 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  2
  ) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 179/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2013/C 179/02

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  2
  )

2

4

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropska centralna banka |
| 2013/C 179/03 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 28. maja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ (CON/2013/37) | 9 |

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2013/C 179/03

Mnenje Evropske centralne banke z dne 28. maja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ (CON/2013/37)

9

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2013/C 179/04 | Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet – Januarja, februarja, marca, aprila in maja 2013 (socialno področje) | 14 |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 179/05 | Menjalni tečaji eura | 17 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2013/C 179/04

Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet – Januarja, februarja, marca, aprila in maja 2013 (socialno področje)

14

Evropska komisija

2013/C 179/05

Menjalni tečaji eura

17

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 179/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6945 – ABB/Power-One) (
  2
  ) | 18 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 179/07 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 19 |
| 2013/C 179/08 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 27 |
| 2013/C 179/09 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 33 |
| 2013/C 179/10 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 40 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 179/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6945 – ABB/Power-One) (
  2
  )

2

18

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 179/07

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

19

2013/C 179/08

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

27

2013/C 179/09

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

33

2013/C 179/10

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi |
| | (2)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi

1

(2)   Besedilo velja za EGP

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2013/C 179/01

| Datum sprejetja odločitve | 27.3.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33147 (11/NN) |
| Država članica | Portugalska |
| Regija | — | Mešano |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Auxílios a favor da recolha, transporte e destruição dos animais mortos na exploração |
| Pravna podlaga | — |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Subvencionirane storitve |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | 41 % |
| Trajanje | Od 22.10.2003 |
| Gospodarski sektorji | Storitve za živinorejo, razen veterinarskih |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

27.3.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.33147 (11/NN)

Država članica

Portugalska

Regija

—

Mešano

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Auxílios a favor da recolha, transporte e destruição dos animais mortos na exploração

Pravna podlaga

—

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Subvencionirane storitve

Proračun

—

Intenzivnost

41 %

Trajanje

Od 22.10.2003

Gospodarski sektorji

Storitve za živinorejo, razen veterinarskih

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 27.3.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35624 (12/N) |
| Država članica | Belgija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Paiements agroenvironnementaux — Mesure de l’axe 2 du programme de développement rural (mesure 214) |
| Pravna podlaga | 24 avril 2008 — Arrêté du gouvernement wallon relatif à l’octroi de subventions agro-environnementales |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Kmetijsko-okoljske obveznosti |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | | Skupni proračun: 90 EUR (v milijonih) |

Datum sprejetja odločitve

27.3.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.35624 (12/N)

Država članica

Belgija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Paiements agroenvironnementaux — Mesure de l’axe 2 du programme de développement rural (mesure 214)

Pravna podlaga

24 avril 2008 — Arrêté du gouvernement wallon relatif à l’octroi de subventions agro-environnementales

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Kmetijsko-okoljske obveznosti

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 90 EUR (v milijonih)

| | Letni proračun: 30 EUR (v milijonih) |
| --- | --- |

Letni proračun: 30 EUR (v milijonih)

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Do 31.12.2015

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| SPW Direction générale Agriculture ressources naturelles environnement |
| --- |
| Ilôt Saint Luc Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE |

SPW Direction générale Agriculture ressources naturelles environnement

Ilôt Saint Luc Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 1.3.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35898 (12/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Thüringen | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Thüringen, Förderung von Waldumweltmaßnahmen |
| Pravna podlaga | 1.§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung vom 19. September 2000 (GVBI. 10/2000, S. 282) in der Fassung vom 21. Dezember 2011 (GVBl. 12/2011 S. 534) i.V.m. der Richtlinie „Förderung von Waldumweltmaßnahmen“ |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Sektorski razvoj, Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Skupni proračun: 1,85 EUR (v milijonih) |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.3.2013–31.12.2015 |
| Gospodarski sektorji | Gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Thüringen Forst |
| Forsthaus Allzunah |
| 98711 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

1.3.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.35898 (12/N)

Država članica

Nemčija

Regija

Thüringen

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Thüringen, Förderung von Waldumweltmaßnahmen

Pravna podlaga

1.§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung vom 19. September 2000 (GVBI. 10/2000, S. 282) in der Fassung vom 21. Dezember 2011 (GVBl. 12/2011 S. 534) i.V.m. der Richtlinie „Förderung von Waldumweltmaßnahmen“

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Sektorski razvoj, Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 1,85 EUR (v milijonih)

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.3.2013–31.12.2015

Gospodarski sektorji

Gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Thüringen Forst

Forsthaus Allzunah

98711 Frauenwald

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/4

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 179/02

| Datum sprejetja odločitve | 8.2.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33474 (11/N) |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Bydgoskie | Člen 107(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Pomoc na restrukturyzację FFM FORMET SA |
| Pravna podlaga | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 |

Datum sprejetja odločitve

8.2.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.33474 (11/N)

Država članica

Poljska

Regija

Bydgoskie

Člen 107(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Pomoc na restrukturyzację FFM FORMET SA

Pravna podlaga

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5 |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5

| 3) | Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b |
| --- | --- |

3)

Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b

| 4) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców |
| --- | --- |

4)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców

Vrsta ukrepa

ad hoc pomoč

Fabryka Form Metalowych FORMET SA

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni proračun: 2,30 milijona PLN

Intenzivnost

—

Trajanje

Od 8.2.2012

Gospodarski sektorji

Proizvodnja drugih izdelkov iz plastičnih mas, Proizvodnja drugih obdelovalnih strojev, Proizvodnja strojev za plastiko in gumo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 21.2.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33848 (11/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Staatliche Beihilfe N 449/01 — Deutschland
  Fortführung der ökologischen Steuerreform nach dem 31. März 2002; hier nur: Steuerregelung für KWK-Anlagen |
| Pravna podlaga | Gesetz zur Einführung der ökologischen Steuerreform, Gesetz zur Fortführung der ökologischen Steuerreform |
| Vrsta ukrepa | shema pomoči | — |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Druga oblika davčne ugodnosti, Zmanjšanje davčne stopnje – Tax exemption |
| Proračun | Skupni proračun: 3 120 mio. EUR
  Letni proračun: 520 mio. EUR |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | 1.4.2012–31.3.2022 |
| Gospodarski sektorji | Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Hauptzollämter |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

21.2.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.33848 (11/N)

Država članica

Nemčija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Staatliche Beihilfe N 449/01 — Deutschland

Fortführung der ökologischen Steuerreform nach dem 31. März 2002; hier nur: Steuerregelung für KWK-Anlagen

Pravna podlaga

Gesetz zur Einführung der ökologischen Steuerreform, Gesetz zur Fortführung der ökologischen Steuerreform

Vrsta ukrepa

shema pomoči

—

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Druga oblika davčne ugodnosti, Zmanjšanje davčne stopnje – Tax exemption

Proračun

Skupni proračun: 3 120 mio. EUR

Letni proračun: 520 mio. EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.4.2012–31.3.2022

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Hauptzollämter

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 2.5.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34766 (12/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | País Vasco | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker) |
| Pravna podlaga | Borrador de Decreto de ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker) |
| Vrsta ukrepa | shema pomoči | — |
| Cilj | Raziskave in razvoj, Inovacije |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija, Subvencioniranje obresti |
| Proračun | | Skupni proračun: 4,20 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

2.5.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.34766 (12/N)

Država članica

Španija

Regija

País Vasco

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker)

Pravna podlaga

Borrador de Decreto de ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker)

Vrsta ukrepa

shema pomoči

—

Cilj

Raziskave in razvoj, Inovacije

Oblika pomoči

Neposredna subvencija, Subvencioniranje obresti

Proračun

Skupni proračun: 4,20 milijona EUR

| | Letni proračun: 0,70 milijona EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 0,70 milijona EUR

Intenzivnost

35 %

Trajanje

do 31.12.2015

Gospodarski sektorji

Proizvodnja živil, Kmetijstvo in Lov, Gozdarstvo, Ribištvo, Proizvodnja pijač

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Gobierno Vasco — Departamento de Medio Ambiente, Planificación Territorial, Agricultura y Pesca |
| --- |
| Calle Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria |
| ESPAÑA |

Gobierno Vasco — Departamento de Medio Ambiente, Planificación Territorial, Agricultura y Pesca

Calle Donostia, 1

01010 Vitoria

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 11.3.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35434 (12/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Bayern | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Cluster Fund ‘Start-up!’. Risk Capital Scheme. Germany (Bavaria) |
| Pravna podlaga | Unterzeichneter Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-Up! GmbH & Co. KG/Nachtrag zum Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-up! GmbH incl. der beiden Anlagen „Beteiligungsgrundsätze“ und „Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss“. |
| Vrsta ukrepa | shema pomoči | — |
| Cilj | Tvegani kapital |
| Oblika pomoči | Ugodno posojilo, Zagotavljanje tveganega kapitala |
| Proračun | Skupni proračun: 20 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 17.4.2013–31.12.2023 |
| Gospodarski sektorji | Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | LfA Förderbank Bayern |
| Königinstraße 17 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

11.3.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.35434 (12/N)

Država članica

Nemčija

Regija

Bayern

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Cluster Fund ‘Start-up!’. Risk Capital Scheme. Germany (Bavaria)

Pravna podlaga

Unterzeichneter Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-Up! GmbH & Co. KG/Nachtrag zum Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-up! GmbH incl. der beiden Anlagen „Beteiligungsgrundsätze“ und „Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss“.

Vrsta ukrepa

shema pomoči

—

Cilj

Tvegani kapital

Oblika pomoči

Ugodno posojilo, Zagotavljanje tveganega kapitala

Proračun

Skupni proračun: 20 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

17.4.2013–31.12.2023

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

LfA Förderbank Bayern

Königinstraße 17

80539 München

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 7.11.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35444 (12/N) |
| Država članica | Litva |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Finansinė parama kino projektams (pakeitimai) |
| Pravna podlaga | Lietuvos Respublikos Kino įstatymo pakeitimo įstatymas (XI-1897), 2011-12-22, Žin., 2012, Nr. 6-192 (2012-01-10) |
| Vrsta ukrepa | shema pomoči | — |
| Cilj | Kultura |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | 75 % |
| Trajanje | 10.1.2010–31.12.2016 |
| Gospodarski sektorji | Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Lietuvos Respublikos kultūros ministerija |
| J. Basanavičiaus g. 5 |
| LT-01118 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum sprejetja odločitve

7.11.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35444 (12/N)

Država članica

Litva

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Finansinė parama kino projektams (pakeitimai)

Pravna podlaga

Lietuvos Respublikos Kino įstatymo pakeitimo įstatymas (XI-1897), 2011-12-22, Žin., 2012, Nr. 6-192 (2012-01-10)

Vrsta ukrepa

shema pomoči

—

Cilj

Kultura

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

—

Intenzivnost

75 %

Trajanje

10.1.2010–31.12.2016

Gospodarski sektorji

Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

J. Basanavičiaus g. 5

LT-01118 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/9

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 28. maja 2013

o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ

(CON/2013/37)

2013/C 179/03

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 5. februarja 2013 prejela zahtevo Evropske komisije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva). ECB je 20. februarja in 2. aprila 2013 prejela zahtevi Sveta Evropske unije in Evropskega parlamenta za mnenje o isti predlagani direktivi.

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določata, da se je z ECB treba posvetovati glede vseh predlaganih aktov Unije na področjih iz njene pristojnosti. Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja tudi iz člena 128(1) Pogodbe in člena 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na nekatere naloge Evropskega sistema centralnih bank. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   
  Namen in vsebina predlagane direktive

Predlagana direktiva bo za tiste države članice, ki sodelujejo pri njenem sprejetju, nadomestila Okvirni sklep Sveta 2000/383/PNZ o povečanju zaščite s kaznimi in drugimi sankcijami za ponarejanje v zvezi z uvedbo eura (2). Večino določb Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ ohranja, z manjšimi spremembami, ob upoštevanju Lizbonske pogodbe. Poleg tega predlagana direktiva Okvirni sklep Sveta 2000/383/PNZ dopolnjuje z določitvijo najnižje kazni šestih mesecev zapora za proizvodnjo in distribucijo ponarejene valute in z določitvijo najvišje kazni najmanj osmih let zapora za distribucijo ponarejene valute. Vnaša tudi novi določbi, ki od držav članic zahtevata, da: (a) zagotovijo možnost uporabe določenih preiskovalnih orodij in (b) zagotovijo, da se nacionalnim analitskim centrom in nacionalnim analitskim centrom za kovance zaradi analize, prepoznavanja in odkrivanja novih ponaredkov dovoli pregled domnevno ponarejenih eurov tudi med tekom sodnih postopkov.

2.   
  Splošne pripombe

ECB pozdravlja predlagano direktivo, katere namen je dopolniti določbe in olajšati uporabo mednarodne Konvencije o preprečevanju ponarejanja denarja in njenega Protokola (3), ki so ju države članice podpisale v Ženevi 20. aprila 1929 (v nadaljnjem besedilu: Ženevska konvencija) (4). ECB nadalje pozdravlja dejstvo, da predlagana direktiva upošteva mnenje ECB, da je treba kazenskopravni okvir utrditi s krepitvijo in uskladitvijo kazni, vključno z določitvijo standardov za najnižje kazni. Hkrati ECB izpostavlja, da predlagana direktiva v veliki meri ohranja določbe Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ, kar bo ob prehodu na nov sistem zaščite, ki ga vzpostavlja predlagana direktiva, zagotovilo pravno varnost.

ECB razume, da sprejetje predlagane direktive ne bo poseglo v določbo o vzajemnem priznavanju obsodb za namene priznavanja ponavljajočih se kaznivih dejanj iz člena 9a Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ v zvezi z državami članicami, ki so to določbo že prenesle v nacionalno pravo. Zdi se, da bi za države članice, ki tega še niso storile, v skladu s členom 12 predlagane direktive še naprej obstajala dolžnost, da sprejmejo nacionalna pravila o takem vzajemnem priznavanju obsodb iz člena 9a. Ne glede na to in s ciljem, da se navedeno pojasni, ECB predlaga, da se vsebina člena 9a Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ vstavi v predlagano direktivo.

Skladno z uvodnimi izjavami 28, 29 in 30 predlagane direktive ECB opaža, da Danska ne sodeluje pri sprejetju predlagane direktive, Združeno kraljestvo in Irska pa se lahko odločita, ali bosta sodelovala pri njenem sprejetju in uporabi ali ne. Če Danska, Združeno kraljestvo in Irska ne bodo sodelovali pri sprejetju in uporabi predlagane direktive, ECB razume, da bodo zanje v skladu s členom 12 predlagane direktive še naprej veljale obveznosti glede roka za prenos Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ v nacionalno zakonodajo. To pomeni, da za Dansko, Združeno kraljestvo in Irsko ne bi veljala nova pravila iz predlagane direktive. Zaradi tega bi bilo koristno pozvati pristojne organe Danske, Združenega kraljestva in Irske (če slednji dve državi ne sodelujeta pri sprejetju predlagane direktive), naj se zavežejo, da bodo določili najnižje in najvišje standarde za kazni ter zagotovili, da so na voljo učinkovita preiskovalna orodja in da pravosodni organi nacionalnim analitskim centrom in nacionalnim analitskim centrom za kovance predajo ponarejene bankovce in kovance, v skladu s členi 5, 9 in 10 predlagane direktive. V nasprotnem primeru bi se oslabili čezmejno sodelovanje in zmanjševanje tveganja izbire države z najugodnejšo ureditvijo (forum-shopping), kot je navedeno v uvodni izjavi 18 predlagane direktive.

3.   
  Posebne pripombe

3.1   Potencialna nominalna vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev

V zvezi s sklicevanji na nominalno vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev v uvodni izjavi 19 in členu 5 predlagane direktive ECB ugotavlja, da se z vidika proizvodnje ta vrednost lahko ugotovi zgolj pri dokončanih ponaredkih bankovcev ali kovancev.

Kljub temu ECB izpostavlja, da pojem ponarejenih bankovcev in kovancev ni nujno omejen samo na dokončane ponaredke bankovcev in kovancev, ampak lahko zajema tudi nedokončane ponaredke bankovcev in kovancev, ki so v procesu proizvodnje. ECB poudarja, da lahko organi pregona pri goljufivem izdelovanju ali spreminjanju bankovcev in kovancev, denominiranih v eurih ali drugih valutah (5), odkrijejo nedokončane ponaredke. ECB izpostavlja, da je standardna tehnika, ki jo policija uporablja pri zaseganju nezakonitih izdelovalnic ponarejenih valut, ta, da poskuša posredovati, dokler je kaznivo dejanje dejansko v teku. O tem se bo presojalo in v nekaterih primerih bo morda malo dokončanih proizvodov, veliko pa jih bo še v proizvodnji. ECB ugotavlja, da taki nedokončani ponaredki ne bi imeli nominalne vrednosti ampak potencialno nominalno vrednost, ki bi jo bilo treba upoštevati pri določitvi sorazmerne kazni po členu 5 predlagane direktive. Uvodno izjavo 19 in člen 5 bi bilo zato treba spremeniti, da se v zvezi z nedokončanimi ponaredki vključijo sklicevanja na potencialno nominalno vrednost. Potencialno nominalno vrednost bi bilo treba upoštevati kot nadaljnje merilo pri določanju sorazmerne kazni za katero koli kaznivo dejanje iz člena 3(1)(a) do (c) predlagane direktive.

Nadalje, ponarejeni bankovci in kovanci, ki jih odkrijejo pristojni nacionalni organi, so lahko denominirani v valuti ali imajo videz valute, ki ni euro. Za tak primer bi bilo treba omogočiti, da pristojni pravosodni organi ugotovijo nominalno ali potencialno nominalno vrednost takih ponarejenih bankovcev in kovancev. Zaradi tega ECB meni, da bi bilo koristno dalje spremeniti uvodno izjavo 19 in člen 5 tako, da bi najnižji in najvišji standardi za kazni upoštevali nominalno ali potencialno nominalno vrednost odkritih ponaredkov bankovcev in kovancev, ki niso ponaredki bankovcev in kovancev eura.

3.2   Kazniva dejanja ponarejanja in zveza z orodji za proizvodnjo in surovinami za bankovce in kovance

ECB meni, da bi se morali standardi za najnižje in najvišje kazni uporabljati za vse vrste kaznivih dejanj iz člena 3(1) predlagane direktive. Tak pristop bi bistveno povečal učinkovitost in odvračilne učinke kazni. V tej zvezi, glede na to, da so najbolj izpopolnjeni ponaredki bankovcev in kovancev proizvedeni z uporabo sestavin iz več virov, na primer goljufivih hologramov iz držav zunaj Unije, bi ECB podprla, da se kazniva dejanja iz člena 3(1)(d) predlagane direktive, kadar so povezana s posebej resnimi okoliščinami, vključijo v področje uporabe kazni iz člena 5(4) predlagane direktive.

3.3   Obveznost predaje ponarejenih bankovcev in kovancev zaradi analize

ECB pozdravlja dejstvo, da predlagana direktiva priznava pomembnost tega, da pravosodni organi nacionalnim analitskim centrom in nacionalnim analitskim centrom za kovance dovolijo pregled ponarejenih bankovcev in kovancev eura zaradi analize, prepoznavanja in odkrivanja novih ponaredkov. Kljub temu ECB priporoča, naj se v primerih, ko vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev ni mogoče predati, ker jih je treba zadržati kot dokaz, ti vzorci ponarejenih bankovcev in kovancev predajo nacionalnemu analitskemu centru oziroma nacionalnemu analitskemu centru za kovance nemudoma po koncu zadevnih postopkov.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana direktiva spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 28. maja 2013

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 42 final.

1

(2)  UL L 140, 14.6.2000, str. 1.

2

(3)  Zbirka pogodb Društva narodov 1931, št. 2623, str. 372.

3

(4)  Ženevsko konvencijo so ratificirale vse države članice razen, do sedaj, Malte.

4

(5)  Glej člen 3(1)(a) predlagane direktive.

5

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 19 |
| „(19) | Države članice bi morale imeti možnost, da naložijo kratko kazen zapora ali je ne naložijo v primerih, kadar je skupna nominalna vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev nepomembna ali ni povezana s posebej resnimi okoliščinami. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen, ki ni kazen zapora, bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 5 000 EUR, tj. v višini desetkratnika najvišje vrednosti bankovca eura. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen zapora do šest mesecev, pa bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 10 000 EUR.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 19

„(19)

Države članice bi morale imeti možnost, da naložijo kratko kazen zapora ali je ne naložijo v primerih, kadar je skupna nominalna vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev nepomembna ali ni povezana s posebej resnimi okoliščinami. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen, ki ni kazen zapora, bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 5 000 EUR, tj. v višini desetkratnika najvišje vrednosti bankovca eura. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen zapora do šest mesecev, pa bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 10 000 EUR.“

| „(19) | Države članice bi morale imeti možnost, da naložijo kratko kazen zapora ali je ne naložijo v primerih, kadar je skupna nominalna ali potencialna nominalna vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev nepomembna ali ni povezana s posebej resnimi okoliščinami. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen, ki ni kazen zapora, bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 5 000 EUR oziroma manj, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev, tj. v višini desetkratnika najvišje vrednosti bankovca eura. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen zapora do šest mesecev, pa bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 10 000 EUR oziroma manj, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev.“ |
| --- | --- |

„(19)

Države članice bi morale imeti možnost, da naložijo kratko kazen zapora ali je ne naložijo v primerih, kadar je skupna nominalna ali potencialna nominalna vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev nepomembna ali ni povezana s posebej resnimi okoliščinami. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen, ki ni kazen zapora, bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 5 000 EUR oziroma manj, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev, tj. v višini desetkratnika najvišje vrednosti bankovca eura. Za primere, v katerih je storilcu primerno naložiti kazen zapora do šest mesecev, pa bi bilo treba to vrednost določiti v višini manj kot 10 000 EUR oziroma manj, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Uvodno izjavo 19 bi bilo treba spremeniti, da bi državam članicam omogočila, da uporabijo sorazmerno kazen v zvezi z nedokončanimi ponaredki bankovcev in kovancev, ki imajo lahko samo potencialno nominalno vrednost. Potencialno nominalno vrednost bi bilo treba upoštevati kot nadaljnje merilo pri določanju sorazmerne kazni za katero koli kaznivo dejanje iz člena 3(1)(a) do (c) predlagane direktive.

Uvodno izjavo 19 bi bilo treba spremeniti, da bi državam članicam omogočila, da uporabijo sorazmerno kazen v zvezi z nedokončanimi ponaredki bankovcev in kovancev, ki imajo lahko samo potencialno nominalno vrednost. Potencialno nominalno vrednost bi bilo treba upoštevati kot nadaljnje merilo pri določanju sorazmerne kazni za katero koli kaznivo dejanje iz člena 3(1)(a) do (c) predlagane direktive.

Ker so lahko ponarejeni bankovci in kovanci, ki jih odkrijejo pristojni nacionalni organi, denominirani v valutah ali imajo videz valut, ki niso euro, bi poleg tega moralo biti omogočeno, da pristojni nacionalni organi držav članic ugotovijo zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost takih ponarejenih bankovcev in kovancev. Uvodno izjavo 19 bi bilo zato treba dalje spremeniti tako, da bi najnižji in najvišji standardi za kazni upoštevali zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev, ki niso ponaredki bankovcev in kovancev eura.

Ker so lahko ponarejeni bankovci in kovanci, ki jih odkrijejo pristojni nacionalni organi, denominirani v valutah ali imajo videz valut, ki niso euro, bi poleg tega moralo biti omogočeno, da pristojni nacionalni organi držav članic ugotovijo zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost takih ponarejenih bankovcev in kovancev. Uvodno izjavo 19 bi bilo zato treba dalje spremeniti tako, da bi najnižji in najvišji standardi za kazni upoštevali zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev, ki niso ponaredki bankovcev in kovancev eura.

Sprememba 2

Sprememba 2

Člen 5

„Člen 5

Kazni

2.   Za kazniva dejanja iz točk (a), (b) in (c) člena 3(1) v zvezi z bankovci in kovanci v skupni nominalni vrednosti manj kot 5 000 EUR, ki niso povezana s posebej resnimi okoliščinami, lahko države članice določijo kazen, ki ni kazen zapora.

3.   Kazniva dejanja iz točk (a), (b) in (c) člena 3(1) v zvezi z bankovci in kovanci v skupni nominalni vrednosti najmanj 5 000 EUR se kaznujejo z najvišjo kaznijo najmanj osmih let zapora.

4.   Kazniva dejanja iz točk (a), (b) in (c) člena 3(1) v zvezi z bankovci in kovanci v skupni nominalni vrednosti najmanj 10 000 EUR ali v zvezi s posebej resnimi okoliščinami se kaznujejo z:

| (a) | najnižjo kaznijo najmanj šestih mesecev zapora; |
| --- | --- |

(a)

najnižjo kaznijo najmanj šestih mesecev zapora;

| (b) | najvišjo kaznijo najmanj osmih let zapora.“ |
| --- | --- |

(b)

najvišjo kaznijo najmanj osmih let zapora.“

„Člen 5

Kazni

2.   Za kazniva dejanja iz točk (a), (b) in (c) člena 3(1) v zvezi z bankovci in kovanci v skupni nominalni ali potencialni nominalni vrednosti manj kot 5 000 EUR oziroma manj, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev, ki niso povezana s posebej resnimi okoliščinami, lahko države članice določijo kazen, ki ni kazen zapora.

3.   Kazniva dejanja iz točk (a), (b) in (c) člena 3(1) v zvezi z bankovci in kovanci v skupni nominalni ali potencialni nominalni vrednosti najmanj 5 000 EUR oziroma najmanj toliko, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev, se kaznujejo z najvišjo kaznijo najmanj osmih let zapora.

4.   Kazniva dejanja iz točk (a), (b) in (c) člena 3(1) v zvezi z bankovci in kovanci v skupni nominalni ali potencialni nominalni vrednosti najmanj 10 000 EUR oziroma najmanj toliko, kot znaša protivrednost tega zneska v valuti zadevnih ponarejenih bankovcev in kovancev, ali v zvezi s posebej resnimi okoliščinami se kaznujejo z:

| (a) | najnižjo kaznijo najmanj šestih mesecev zapora; |
| --- | --- |

(a)

najnižjo kaznijo najmanj šestih mesecev zapora;

| (b) | najvišjo kaznijo najmanj osmih let zapora. |
| --- | --- |

(b)

najvišjo kaznijo najmanj osmih let zapora.

5.   Kazni iz odstavka 4 se uporabljajo tudi za kazniva dejanja iz točke (d) člena 3(1), ki so povezana s posebej resnimi okoliščinami.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 5(2) do (4) bi bilo treba spremeniti, da bi omogočil uporabo sorazmerne kazni v zvezi z nedokončanimi ponaredki bankovcev in kovancev, ki imajo lahko samo potencialno nominalno vrednost. Potencialno nominalno vrednost bi bilo treba upoštevati kot nadaljnje merilo pri določanju sorazmerne kazni za katero koli kaznivo dejanje iz člena 3(1)(a) do (c) predlagane direktive.

Člen 5(2) do (4) bi bilo treba spremeniti, da bi omogočil uporabo sorazmerne kazni v zvezi z nedokončanimi ponaredki bankovcev in kovancev, ki imajo lahko samo potencialno nominalno vrednost. Potencialno nominalno vrednost bi bilo treba upoštevati kot nadaljnje merilo pri določanju sorazmerne kazni za katero koli kaznivo dejanje iz člena 3(1)(a) do (c) predlagane direktive.

Ker so lahko ponarejeni bankovci ali kovanci, ki jih odkrijejo pristojni nacionalni organi, denominirani v valutah ali imajo videz valut, ki niso euro, bi poleg tega moralo biti omogočeno, da pristojni nacionalni organi držav članic ugotovijo zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost takih ponarejenih bankovcev ali kovancev. Člen 5(2) do (4) bi bilo zato treba dalje spremeniti tako, da bi najnižji in najvišji standardi za kazni upoštevali zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev, ki niso ponaredki bankovcev in kovancev eura.

Ker so lahko ponarejeni bankovci ali kovanci, ki jih odkrijejo pristojni nacionalni organi, denominirani v valutah ali imajo videz valut, ki niso euro, bi poleg tega moralo biti omogočeno, da pristojni nacionalni organi držav članic ugotovijo zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost takih ponarejenih bankovcev ali kovancev. Člen 5(2) do (4) bi bilo zato treba dalje spremeniti tako, da bi najnižji in najvišji standardi za kazni upoštevali zadevno nominalno ali potencialno nominalno vrednost ponarejenih bankovcev in kovancev, ki niso ponaredki bankovcev in kovancev eura.

S ciljem, da se povečajo učinkovitost in odvračilni učinki kazni, se nazadnje priporoča, da se kazniva dejanja iz člena 3(1)(d) predlagane direktive, ki so povezana s posebej resnimi okoliščinami, vključijo v področje uporabe kazni iz člena 5(4), in sicer tako, da se doda nov odstavek 5.

S ciljem, da se povečajo učinkovitost in odvračilni učinki kazni, se nazadnje priporoča, da se kazniva dejanja iz člena 3(1)(d) predlagane direktive, ki so povezana s posebej resnimi okoliščinami, vključijo v področje uporabe kazni iz člena 5(4), in sicer tako, da se doda nov odstavek 5.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 10(2)

„2.   Če potrebnih vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev ni mogoče predati, ker jih je potrebno zadržati kot dokaz v kazenskem postopku, da se zagotovita pravičen in učinkovit postopek ter pravica do obrambe domnevnega storilca, se nacionalnemu analitskemu centru in nacionalnemu analitskemu centru za kovance nemudoma omogoči dostop do potrebnih vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev.“

„2.   Če potrebnih vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev ni mogoče predati, ker jih je potrebno zadržati kot dokaz v kazenskem postopku, da se zagotovita pravičen in učinkovit postopek ter pravica do obrambe domnevnega storilca, se nacionalnemu analitskemu centru in nacionalnemu analitskemu centru za kovance nemudoma omogoči dostop do potrebnih vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev. Pravosodni organi predajo te potrebne vzorce vsake vrste domnevno ponarejenih bankovcev nacionalnemu analitskemu centru in vsake vrste domnevno ponarejenih kovancev nacionalnemu analitskemu centru za kovance takoj po koncu postopkov.“

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB priporoča, naj se v primerih, ko vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev ni mogoče predati, ker jih je treba zadržati kot dokaz, ti vzorci ponarejenih bankovcev in kovancev predajo nacionalnim analitskim centrom in nacionalnim analitskim centrom za kovance nemudoma po koncu zadevnih postopkov.

ECB priporoča, naj se v primerih, ko vzorcev domnevno ponarejenih bankovcev in kovancev ni mogoče predati, ker jih je treba zadržati kot dokaz, ti vzorci ponarejenih bankovcev in kovancev predajo nacionalnim analitskim centrom in nacionalnim analitskim centrom za kovance nemudoma po koncu zadevnih postopkov.

---

(1)  1 Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/14

---

Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet

Januarja, februarja, marca, aprila in maja 2013 (socialno področje)

2013/C 179/04

| Odbor | Konec mandata | Objava v UL | Oseba, ki se nadomesti | Odstop/ imenovanje | Član/ nadomestni član | Skupina | Država | Imenovana oseba | Pripadnost | Datum sklepa Sveta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Andreas GRUBER | odstop | član | delodajalci | Avstrija | Julia ENZELSBERGER | Industriellenvereinigung, Bereich Arbeit und Soziales | 28.1.2013 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Sean BAMFORD | odstop | član | sindikat | Združeno kraljestvo | Ben MOXHAM | TUC | 22.4.2013 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Agnesa SKUPNÍKOVÁ | odstop | članica | vlada | Slovaška | Zuzana KRCHŇAVÁ | Ministrstvo za delo, socialne zadeve in družino Republike Slovaške | 13.5.2013 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Agnė KUNIGONYTĖ | odstop | članica | vlada | Litva | Inga LIUBERTĖ | Ministrstvo za socialno varnost in delo | 13.5.2013 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Vytautas JURŠĖNAS | odstop | nadomestni član | vlada | Litva | Agnė PECIUKEVIČIENĖ | Ministrstvo za socialno varnost in delo | 13.5.2013 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2013 | L 45, 20.2.2010 | José Manuel dos SANTOS | odstop | nadomestni član | vlada | Portugalska | Elisabete MOTA | Chefe de Divisão da Regulação das Atividades Externas | 28.1.2013 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2013 | L 45, 20.2.2010 | Luís Nascimento LOPES | odstop | član | vlada | Portugalska | Carlos PEREIRA | Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho | 28.1.2013 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2013 | L 45, 20.2.2010 | Alice RODRIGUES | odstop | nadomestna članica | vlada | Portugalska | Diana POLICARPO | Chefe de Divisão de Promoção e Avaliação de Programas e Estudos | 28.1.2013 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Lorenzo FANTINI | odstop | nadomestni član | vlada | Italija | Carla ANTONUCCI | DG Relazioni Industriali e Rapporti di Lavoro | 13.5.2013 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Iwona PAWLACZYK | odstop | članica | sindikat | Poljska | Marzena FLIS | Državna komisija NSZZ „Solidarność“ | 13.5.2013 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Ruth LIST | odstop | nadomestna članica | delodajalci | Avstrija | Elisabeth ZIMMERER | Industriellenvereinigung | 12.2.2013 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Pilar IGLESIAS VALCARCE | odstop | članica | delodajalci | Španija | José de la CAVADA HOYO | Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) | 5.3.2013 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Liina MALK | odstop | članica | vlada | Estonija | Eva PÕLDIS | Estonsko ministrstvo za socialne zadeve | 28.1.2013 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Nils Juhl ANDREASEN | odstop | nadomestni član | delodajalci | Danska | Charlotte HOUGAARD MØLLER | Združenje danskih delodajalcev | 12.2.2013 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Ruth LIST | odstop | članica | delodajalci | Avstrija | Julia ENZELSBERGER | Industriellenvereinigung | 22.4.2013 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | José Luís FORTE | odstop | član | vlada | Portugalska | Manuel ROXO | Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social | 22.4.2013 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Michele TIRABOSCHI | odstop | član | vlada | Italija | Aviana BULGARELLI | ISFOL | 13.5.2013 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Luís Filipe NASCIMENTO LOPES | odstop | član | vlada | Portugalska | José Luís PEREIRA FORTE | Inspetor-Geral do Trabalho | 28.1.2013 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | José Manuel dos SANTOS | odstop | nadomestni član | vlada | Portugalska | Carlos PEREIRA | Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho | 28.1.2013 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Iwona PAWLACZYK | odstop | nadomestna članica | sindikat | Poljska | Marzena FLIS | Državna komisija NSZZ „Solidarność“ | 22.4.2013 |

Odbor

Konec mandata

Objava v UL

Oseba, ki se nadomesti

Odstop/ imenovanje

Član/ nadomestni član

Skupina

Država

Imenovana oseba

Pripadnost

Datum sklepa Sveta

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Andreas GRUBER

odstop

član

delodajalci

Avstrija

Julia ENZELSBERGER

Industriellenvereinigung, Bereich Arbeit und Soziales

28.1.2013

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Sean BAMFORD

odstop

član

sindikat

Združeno kraljestvo

Ben MOXHAM

TUC

22.4.2013

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Agnesa SKUPNÍKOVÁ

odstop

članica

vlada

Slovaška

Zuzana KRCHŇAVÁ

Ministrstvo za delo, socialne zadeve in družino Republike Slovaške

13.5.2013

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Agnė KUNIGONYTĖ

odstop

članica

vlada

Litva

Inga LIUBERTĖ

Ministrstvo za socialno varnost in delo

13.5.2013

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Vytautas JURŠĖNAS

odstop

nadomestni član

vlada

Litva

Agnė PECIUKEVIČIENĖ

Ministrstvo za socialno varnost in delo

13.5.2013

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2013

L 45, 20.2.2010

José Manuel dos SANTOS

odstop

nadomestni član

vlada

Portugalska

Elisabete MOTA

Chefe de Divisão da Regulação das Atividades Externas

28.1.2013

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2013

L 45, 20.2.2010

Luís Nascimento LOPES

odstop

član

vlada

Portugalska

Carlos PEREIRA

Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho

28.1.2013

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2013

L 45, 20.2.2010

Alice RODRIGUES

odstop

nadomestna članica

vlada

Portugalska

Diana POLICARPO

Chefe de Divisão de Promoção e Avaliação de Programas e Estudos

28.1.2013

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Lorenzo FANTINI

odstop

nadomestni član

vlada

Italija

Carla ANTONUCCI

DG Relazioni Industriali e Rapporti di Lavoro

13.5.2013

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Iwona PAWLACZYK

odstop

članica

sindikat

Poljska

Marzena FLIS

Državna komisija NSZZ „Solidarność“

13.5.2013

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Ruth LIST

odstop

nadomestna članica

delodajalci

Avstrija

Elisabeth ZIMMERER

Industriellenvereinigung

12.2.2013

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Pilar IGLESIAS VALCARCE

odstop

članica

delodajalci

Španija

José de la CAVADA HOYO

Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

5.3.2013

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Liina MALK

odstop

članica

vlada

Estonija

Eva PÕLDIS

Estonsko ministrstvo za socialne zadeve

28.1.2013

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Nils Juhl ANDREASEN

odstop

nadomestni član

delodajalci

Danska

Charlotte HOUGAARD MØLLER

Združenje danskih delodajalcev

12.2.2013

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Ruth LIST

odstop

članica

delodajalci

Avstrija

Julia ENZELSBERGER

Industriellenvereinigung

22.4.2013

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

José Luís FORTE

odstop

član

vlada

Portugalska

Manuel ROXO

Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social

22.4.2013

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Michele TIRABOSCHI

odstop

član

vlada

Italija

Aviana BULGARELLI

ISFOL

13.5.2013

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2013

C 322, 27.11.2010

Luís Filipe NASCIMENTO LOPES

odstop

član

vlada

Portugalska

José Luís PEREIRA FORTE

Inspetor-Geral do Trabalho

28.1.2013

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2013

C 322, 27.11.2010

José Manuel dos SANTOS

odstop

nadomestni član

vlada

Portugalska

Carlos PEREIRA

Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho

28.1.2013

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2013

C 322, 27.11.2010

Iwona PAWLACZYK

odstop

nadomestna članica

sindikat

Poljska

Marzena FLIS

Državna komisija NSZZ „Solidarność“

22.4.2013

---

Evropska komisija

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/17

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. junija 2013

2013/C 179/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3086 |
| JPY | japonski jen | 128,54 |
| DKK | danska krona | 7,4590 |
| GBP | funt šterling | 0,85115 |
| SEK | švedska krona | 8,8884 |
| CHF | švicarski frank | 1,2241 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0400 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,865 |
| HUF | madžarski forint | 299,97 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7016 |
| PLN | poljski zlot | 4,3500 |
| RON | romunski leu | 4,5408 |
| TRY | turška lira | 2,5445 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4246 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3797 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1520 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6969 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6746 |
| KRW | južnokorejski won | 1 521,12 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,2811 |
| CNY | kitajski juan | 8,0415 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4775 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 997,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2112 |
| PHP | filipinski peso | 57,433 |
| RUB | ruski rubelj | 43,0660 |
| THB | tajski bat | 40,724 |
| BRL | brazilski real | 2,9575 |
| MXN | mehiški peso | 17,5222 |
| INR | indijska rupija | 78,1230 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3086

JPY

japonski jen

128,54

DKK

danska krona

7,4590

GBP

funt šterling

0,85115

SEK

švedska krona

8,8884

CHF

švicarski frank

1,2241

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0400

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,865

HUF

madžarski forint

299,97

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7016

PLN

poljski zlot

4,3500

RON

romunski leu

4,5408

TRY

turška lira

2,5445

AUD

avstralski dolar

1,4246

CAD

kanadski dolar

1,3797

HKD

hongkonški dolar

10,1520

NZD

novozelandski dolar

1,6969

SGD

singapurski dolar

1,6746

KRW

južnokorejski won

1 521,12

ZAR

južnoafriški rand

13,2811

CNY

kitajski juan

8,0415

HRK

hrvaška kuna

7,4775

IDR

indonezijska rupija

12 997,20

MYR

malezijski ringit

4,2112

PHP

filipinski peso

57,433

RUB

ruski rubelj

43,0660

THB

tajski bat

40,724

BRL

brazilski real

2,9575

MXN

mehiški peso

17,5222

INR

indijska rupija

78,1230

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/18

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6945 – ABB/Power-One)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 179/06

| 1. | Komisija je 17. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje ABB Ltd, ki ima sedež v Švici in je končno matično podjetje podjetja ABB group, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Power-One Inc., in sier prek podjetja Verdi Acquisition Corporation, ki je hčerinsko podjetje v posredni lasti podjetja ABB Ltd. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje ABB Ltd, ki ima sedež v Švici in je končno matično podjetje podjetja ABB group, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Power-One Inc., in sier prek podjetja Verdi Acquisition Corporation, ki je hčerinsko podjetje v posredni lasti podjetja ABB Ltd.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za ABB Ltd: proizvodnja in zagotavljanje energije in tehnologij avtomatizacije, ki omogočajo storitvenim in industrijskim odjemalcem, da izboljšajo svojo učinkovitost in hkrati omejijo vpliv na okolje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za ABB Ltd: proizvodnja in zagotavljanje energije in tehnologij avtomatizacije, ki omogočajo storitvenim in industrijskim odjemalcem, da izboljšajo svojo učinkovitost in hkrati omejijo vpliv na okolje,

| — | za Verdi Acquisition Corporation: zgolj lastniški subjekt, ki bo imel v lasti vse delnice podjetja Power-One, |
| --- | --- |

—

za Verdi Acquisition Corporation: zgolj lastniški subjekt, ki bo imel v lasti vse delnice podjetja Power-One,

| — | za Power-One Inc.: proizvodnja in dobava pretvornikov za uporabo obnovljive energije, proizvodov za energetsko napajanje ter sistemov za napajanje omrežij. |
| --- | --- |

—

za Power-One Inc.: proizvodnja in dobava pretvornikov za uporabo obnovljive energije, proizvodov za energetsko napajanje ter sistemov za napajanje omrežij.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6945 – ABB/Power-One na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6945 – ABB/Power-One na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/19

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 179/07

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„MELOCOTÓN DE CALANDA“

ES št.: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — | ☒ | dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — | ☒ | označevanje |
| — | ☒ | nacionalne zahteve |
| — | ☒ | drugo (nadzorni organi) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—

☒

dokazilo o poreklu

—

☒

metoda pridobivanja

—



povezanost

—

☒

označevanje

—

☒

nacionalne zahteve

—

☒

drugo (nadzorni organi)

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

3.1   Opis proizvoda

Barva: opis se spremeni pri navedbi barve, v katero se vključi, da je lahko ena stran sadežev rdeča. Ta barva je posledica napredka in izboljšave običajnih kmetijskih praks. Kadar se sorte, vključene v oznako porekla, cepijo na slivo, nekateri sadeži med zorenjem na eni strani pordečijo. Kakovost proizvoda se zaradi te spremembe ne poslabša in je nikakor ni mogoče šteti za negativno. Zato je bilo ugotovljeno, da je treba za izboljšavo celotnega opisa proizvoda v postavko v zvezi z barvo sadežev dodati, da so ti lahko na eni strani rdeči.

Čvrstost: omejitve, določene za čvrstost sadežev, se spremenijo, kot mejna vrednost pa se določijo 3 kg/0,5 cm2 odpornosti proti tlaku, pri čemer se zgornja mejna vrednost črta. Ta sprememba je bila sprejeta na podlagi analize podatkov, ki jih je prejel regulativni organ. Ta je deset let nadziral kakovost različnih sort, sprejetih za pridelavo breskev „Melocotón de Calanda“. Ob upoštevanju te spremenljivosti je bilo ugotovljeno, da je mogoče na podlagi kombinacije vseh predpisanih meril kakovosti (čvrstost, vsebnost sladkorja, velikost) sprejeti spremembo mejnih vrednosti za čvrstost, ne da bi pri tem trpela kakovost proizvoda. Nekatere sorte so malo manj čvrste, vendar se kakovost proizvoda zaradi tega ne poslabša, saj v nekaterih evropskih državah potrošniki še najbolj povprašujejo po teh sortah. Poleg tega lahko nekatere sorte presežejo vrednost odpornosti proti tlaku 5,5 kg/0,5 cm2, kar pa ne pomeni, da sadeži niso dozoreli, ker njihovo kakovost določa vsebnost sladkorja.

3.2   Dokazilo o poreklu

V drugem odstavku se črtajo sklicevanja na regulativni organ.

Tretji odstavek je bil črtan, četrti pa spremenjen, da bi zadostil standardu UNE-EN 45011 v okviru programa certifikacije, ki ga je začel izvajati regulativni organ, to je nadzorni organ, ki ga je leta 2010 akreditiral španski akreditacijski organ ENAC.

3.3   Metoda pridobivanja

Sklicevanje na regulativni organ, ki je bil naveden v odstavku v zvezi s poreklom sadežev, se črta.

Pri redčenju se dejanski datum njegove izvedbe črta in se nadomesti z navedbo, kdaj najpozneje mora biti dokončano. Kar zadeva pospravljanje v vrečke, je bilo najkrajše obdobje devet tednov črtano, saj je skrajni datum za začetek tega postopka odvisen od tega, kdaj poteka redčenje. Ta sprememba je potrebna, ker so se zaradi podnebnih sprememb, prehoda z družinskih posestev na večje pridelovalne površine in razvoja sistemov pridelave spremenili tradicionalni običaji, rezanje in pospravljanje v vrečke pa lahko trajata dlje. Navedena postopka sta del dobrih kmetijskih praks, rok za njuno izvedbo pa ni pogoj, ki bi zagotavljal končno kakovost proizvoda, zaščitenega z ZOP.

Pri obiranju, sprejemu in začasnem shranjevanju sadežev se ohranijo merila, opredeljena v točki B specifikacije za nadzor nad proizvodom, poleg tega se natančneje opiše faza navedenega nadzora, ker bi lahko prejšnje besedilo zavedlo v zmoto. Čvrstosti in vsebnosti sladkorja na terenu (faza obiranja) ni mogoče izmeriti v optimalnih razmerah.

Besedilo odstavka v zvezi s pakiranjem se spremeni in v njem se navede, da se lahko proizvod zaradi velikega števila različnih pakiranj trži v embalažah, sestavljenih iz ene ali več plasti, pri čemer je treba zagotoviti, da se proizvod ne poškoduje in da so embalaže ali pladnji za enkratno uporabo.

Doda se tudi naslednji stavek, ki je bil prej naveden v točki (B): „Priprava in pakiranje potekata na pridelovalnem območju.“

Poleg tega se črta zadnji odstavek v zvezi s certifikacijo, ker ne spada v to točko, temveč je naveden v ustrezni točki (točka D).

3.4   Označevanje

V prvem odstavku se beseda „etiketa“ nadomesti z besedo „sekundarna etiketa“, ker gre za oštevilčeno sekundarno etiketo, črtajo pa se tudi sklicevanja na regulativni organ.

Poleg tega se črta drugi odstavek.

3.5   Nacionalne zahteve

Sklicevanja na nacionalno zakonodajo, objavljeno po prvotni odobritvi te specifikacije proizvoda, so bile dopolnjene.

3.6   Drugo (navedite)

Točka G (nadzorni organ) se spremeni, da bi se uskladila z veljavnimi predpisi, ker prejšnje besedilo vsebuje sklicevanja na zastarele zakonske določbe in napačen opis strukture regulativnega organa. Poleg tega se izvršijo popravki z navedbo novega sedeža regulativnega organa za ZOP „Melocotón de Calanda“.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„MELOCOTÓN DE CALANDA“

ES št.: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Melocotón de Calanda“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani. |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Ime „Melocotón de Calanda“ predstavlja sveže sadeže vrste Prunus persica Sieb. et Zucc, ki izvirajo iz avtohtone sorte, znane pod imenom Amarillo tardío (rumena pozna), ter njenih izbranih klonov Jesca, Evaisa in Calante, ki se pridelujejo po tradicionalni praksi pakiranja sadežev na drevesih v vrečke.

Zaščitene sorte: breskve, zaščitene z označbo porekla „Melocotón de Calanda“, izvirajo izključno iz avtohtone vrste na navedenem območju, bolj znane pod imenom Amarillo tardío (rumena pozna), ter njenih izbranih klonov Jesca, Evaisa in Calante.

Značilnosti proizvoda: breskve, zaščitene z označbo porekla „Melocotón de Calanda“, spadajo v kategoriji ekstra in I, ki sta navedeni v standardu kakovosti, veljavnem za breskve in določenem z Uredbo Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave, poleg tega pa morajo izpolnjevati spodaj opredeljene zahteve.

| SPLOŠNI VIDEZ | Sadeži morajo biti celi, zdravi, čisti, brez vsake vidne tuje snovi, vlage, tujega vonja ali okusa, saj jih je treba pospraviti v vrečke na drevesu. |
| --- | --- |
| BARVA | Med kremno rumeno in bledo rumeno barvo, pri čemer je lahko ena stran rdeča. Pike ali majhne antocianske proge so dovoljene, zelena ali rumeno-oranžna barva (ki kažeta na čezmerno dozorelost) pa sta izključeni. |
| VELIKOST | Obseg je najmanj 73 mm premera, kar ustreza kategoriji AA standarda kakovosti. |
| ČVRSTOST | Meri se v kg/0,5 cm2 odpornosti proti tlaku in mora biti večja od 3 kg/0,5 cm2. |
| SLADKOR | Najmanj 12 stopenj Brix. |

SPLOŠNI VIDEZ

Sadeži morajo biti celi, zdravi, čisti, brez vsake vidne tuje snovi, vlage, tujega vonja ali okusa, saj jih je treba pospraviti v vrečke na drevesu.

BARVA

Med kremno rumeno in bledo rumeno barvo, pri čemer je lahko ena stran rdeča. Pike ali majhne antocianske proge so dovoljene, zelena ali rumeno-oranžna barva (ki kažeta na čezmerno dozorelost) pa sta izključeni.

VELIKOST

Obseg je najmanj 73 mm premera, kar ustreza kategoriji AA standarda kakovosti.

ČVRSTOST

Meri se v kg/0,5 cm2 odpornosti proti tlaku in mora biti večja od 3 kg/0,5 cm2.

SLADKOR

Najmanj 12 stopenj Brix.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse pridelovalne postopke je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Priprava in pakiranje morata potekati na pridelovalnem območju, da se proizvod ne bi pokvaril zaradi nepotrebnega prijemanja in prenašanja ali prevoza sadežev, ki niso bili pravilno pripravljeni in zapakirani. Ker se poleg tega s sadeži „Melocotón de Calanda“ na drevesu ravna zelo previdno, pri čemer se pospravijo v vrečke, in ker se obirajo na stopnji zrelosti, na kateri še najbolj izrazijo svoje kakovostne organoleptične lastnosti, lahko prevoz ali dodatno skladiščenje poslabšata značilnosti, opisane v točki 3.2 glede splošnega videza in barve.

Zato mora pakiranje potekati na pridelovalnem območju, da bi se ohranile značilnosti proizvoda in da bi ta ohranil kakovost, hkrati pa z enotnim sistemom nadzora zagotoviti sledljivost proizvoda in njegovo poreklo vse do njegovega odpošiljanja končnemu potrošniku.

Breskve „Melocotón de Calanda“ se lahko tržijo v embalažah, sestavljenih iz ene ali več plasti, pri čemer je treba zagotoviti, da se sadeži ne poškodujejo. Te embalaže ali pladnji so za enkratno uporabo.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Podjetja za pripravo in pakiranje, ki so pridobila potrdilo o skladnosti, na embalažnih etiketah poleg oštevilčene sekundarne etikete obvezno navedejo „Denominación de Origen ‚Melocotón de Calanda‘“ („Oznaka porekla ‚Melocotón de Calanda‘“), ki velja kot certifikat in omogoča sledenje proizvoda med trženjem.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Pridelovalno območje breskev, zaščitenih z ZOP „Melocotón de Calanda“, je naravna pokrajina, ki leži na vzhodnem delu avtonomne skupnosti Aragon, med provincama Teurel in Zaragoza.

Občine na tem geografskem območju so:

Aguaviva, Albalate del Arzobispo, Alcañiz, Alcorisa, Alloza, Andorra, Arens de Lledó, Ariño, Berge, Calaceite, Calanda, Caspe, Castelserás, Castelnou, Castellote, Chiprana, Cretas, Escatrón, Fabara, Fayón, Foz-Calanda, Fuentespalda, Híjar, Jatiel, La Fresneda, La Ginebrosa, La Puebla de Híjar, Lledó, Maella, Más de las Matas, Mazaleón, Mequinenza, Molinos, Nonaspe, Oliete, Parras de Castellote, Samper de Calanda, Sástago, Seno, Torre de Compte, Urrea de Gaén, Valderrobres, Valdeltormo in Valjunquera.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Zgodovinska povezanost: odobrene sorte za pridelavo breskev „Melocotón de Calanda“ so značilne za pridelovalno območje. Pridobljene so z naravnim izborom in posegi sadjarjev, ki so skozi čas izbirali klone, najbolj prilagojene lokalnim geografskim razmeram. V srednjeveških besedilih je zapisano, da je bila navedena breskev v Aragonu poznana pod imenom „presec“ ali „prisco“, ki se še danes uporablja v regiji Calanda. Leta 1895 je botanik J. Pardo Sastrón zapustil pomembno delo o veliki razširjenosti breskev v tej regiji in prevozu t. i. „oreillons“ (breskve, narezane na koščke in posušene na soncu) iz Calande na razstavo v Parizu, ki je potekala leta 1867. V izdaji ilustrirane splošne enciklopedije Espasa Calpe iz leta 1933 sta pod geslom „Calanda“ navedeni pomembnost breskve v kraju Teruel in industrijska proizvodnja „oreillons“. Po uradnih statistikah iz leta 1953 je v Calandi obstajala industrija konzerviranja, znotraj katere je bilo 4 000 zabojev breskev s tega območja predelanih v sadje v sirupu.

Ime „Melocotón de Calanda“ se je po zgodovinskih pričevanjih začelo uveljavljati v 40-ih letih, zaradi vse večje pomembnosti te kulture in težav v boju proti breskovi muhi (Ceratitis capitata) pa so pridelovalci začeli sadeže pospravljati v vrečke, da ti insekti na njih ne bi delali škode. V 60-ih letih so se v objavah o tem sadežu začele pojavljati navedbe „Melocotón de Calanda“, v 70-ih letih pa je na nacionalnem kmetijskem sejmu v Léridi več let zapored osvojil različne nagrade. Na začetku 80-ih let je postalo očitno, da je treba zaprositi za označbo porekla za breskve „Melocotón de Calanda“, v statistikah glavnih nacionalnih trgov, kot sta Mercamadrid in Mercabarna, pa so te sadeže začeli istovetiti z njihovim geografskim imenom.

Naravna povezanost: pridelovalno območje breskev „Melocotón de Calanda“ leži v rečnih dolinah vodotokov Martín, Guadalope in Matarraña, ki izvirajo ob vznožju Iberskega gorovja, tečejo skozi regijo, imenovano „Bajo Aragón“ in se izlivajo v reko Ebro. To območje torej obsega jugovzhodni del depresije reke Ebro.

Območje je ravno ali rahlo valovito in leži na nadmorski višini med 122 m v Caspeju in 325 m v Alcañizu, v Calandi pa se lahko dvigne na 466 m nadmorske višine. Prevladuje planotasti relief, ki je zaradi rečnih sistemov, ki ga prepredajo, bolj ali manj razdrobljen. Tla so apnenčasta ter vsebujejo plasti iz karbonatov in sadre, ki so značilne za miocenske usedline jezerskega območja z vročim in suhim podnebjem.

Povprečne letne padavine se gibljejo med 327,9 mm v Caspeju, 361,1 mm v Albalate del Arzobispu in 367,9 mm v Alcañizu. Padavine so najobilnejše maja in oktobra, pri čemer je 27 % sezonskih padavin spomladi, 20 % poleti, 34 % jeseni in 19 % pozimi.

Povprečna letna temperatura je 14,3 °C v Albalate del Arzobispu in Alcañizu ter 15 °C v Caspeju, kar ustreza najvišjim vrednostim iz osrednjega dela doline reke Ebro. Povprečna najvišja temperatura v Alcañizu je 19,9 °C in povprečna najnižja 8,8 °C, v Albalate del Arzobispu je povprečna najvišja temperatura 20,1 °C in najnižja 8,5 °C, v Caspeju pa je povprečna najvišja temperatura 20,6 °C in najnižja 9,3 °C. Povprečna najvišja temperatura je bila izmerjena julija (24,4 °C v Alcañizu in 25,1 °C v Caspeju), povprečna najnižja pa januarja ter se giblje med 5,6 °C v Alcañizu in 6,7 °C v Albalate del Arzobispu. Ti podatki kažejo velike letne temperaturne razlike (za več kot 18 °C) in celinske temperature, predvsem zaradi lege v osrednjem delu depresije reke Ebro.

Med marcem in oktobrom so bile izmerjene najvišje temperature nad 25 °C, čeprav so pogostejše med majem, ko je termalna meja polovico časa presežena, in oktobrom, ko take temperature trajajo od 5 do 10 dni. V poletnih mesecih se dnevne temperature povzpnejo nad 25 °C, povprečna najvišja temperatura pa nad 35 °C (julija je v Albalateju in Alcañizu najvišja temperatura 37,2 °C, v Caspeju pa 38,3 °C).

Drugi značilni podnebni pojav na navedenem območju je „toplotna inverzija“. Pozimi, v anticiklonskih obdobjih, se hladen zrak usede na nižje plasti, zato nastane dolgotrajnejša megla, ki povzroči mraz, pri čemer je najvišja temperatura pod 6 °C, na večji nadmorski višini, kjer ni megle, pa se lahko najvišja temperatura povzpne nad 15 °C.

5.2   Posebnosti proizvoda

Pogoji pridelave: morfološke značilnosti in značilnosti sort, določene na podlagi standardov Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (U.P.O.V.), so skorajda enake pri vseh klonih. Vendar so določene razlike, povezane z zdravstvenim stanjem, produktivnostjo, velikostjo in obliko sadeža, zato se je leta 1980 začel izbor klonov, da bi se ti vidiki izboljšali. Za te klone so značilni tudi pozna faza zorenja (med koncem septembra in začetkom novembra), rumena barva in čvrsto meso.

Kloni se po fazah zorenja delijo na naslednje skupine:

| San Miguel ali zgodnji | Kloni, ki dozorijo med 20. septembrom in 5. oktobrom. |
| --- | --- |
| Del Pilar | Kloni, ki dozorijo med 5. in 15. oktobrom. Imenujejo se tudi „z dne 8. oktobra“. |
| Pozni | Čas zorenja med 15. oktobrom in koncem tržnega leta ter na nekaterih predelih omejenega območja do začetka novembra. |

San Miguel ali zgodnji

Kloni, ki dozorijo med 20. septembrom in 5. oktobrom.

Del Pilar

Kloni, ki dozorijo med 5. in 15. oktobrom. Imenujejo se tudi „z dne 8. oktobra“.

Pozni

Čas zorenja med 15. oktobrom in koncem tržnega leta ter na nekaterih predelih omejenega območja do začetka novembra.

Sorta „rumena pozna“ je fiziološko sestavljena iz klonov, ki potrebujejo veliko mrzlih ur, da bi se zbudili iz zimskega spanja (najmanj 1 000 na leto), hkrati pa za dozoritev potrebujejo dolgo poletno obdobje, ker imajo dolg cikel zorenja.

Po navedbah zveze U.P.O.V. imajo naslednje morfološke značilnosti:

| Drevo | Krepko in navzgor rastoče, pri čemer je vrsta Red Haven zelo razvejena. Cvetni popki se v nasprotju z drugimi sortami ne izoblikujejo na krepkih mešanih vejah, temveč na nežnih brstih, kot pri šmarnici, zato mora biti pri tej sorti vrsta vzgojne rezi drugačna. |
| --- | --- |
| List | Velik, ledvičaste oblike, z medovniki na listnih pecljih. Listi odpadejo pozno jeseni in imajo značilno zlato barvo, ker dolgo ostanejo na drevesu. |
| Cvet | Cvetenje je srednje pozno in malo poznejše kot pri vrsti Red Haven, vendar poteka marca. Rast cvetnih popkov je gosta, cvetenje pa traja od 12 do 18 dni. Cvetni listi so veliki in okrogli, njihova barva je bledo rožnata, brazda na cvetnem pestiču pa je enako velika kot prašnice na prašnikih. |
| Sadež | Velik do zelo velik, premer je več kot 73 mm, tehta pa več kot 200 g. Barva je med kremno rumeno in bledo rumeno ter je popolnoma enakomerna, ker je sadež zaščiten s papirnato vrečko, pod katero se razvija, čeprav je lahko rahlo antociansko obarvan.
  Dlakavost je komaj opazna, meso pa zelo čvrsto, popolnoma rumeno in ni antociansko obarvano, niti okoli pečke, h kateri je tesno priraščeno. Pečka je jajčaste oblike in majhna glede na sadež. |

Drevo

Krepko in navzgor rastoče, pri čemer je vrsta Red Haven zelo razvejena. Cvetni popki se v nasprotju z drugimi sortami ne izoblikujejo na krepkih mešanih vejah, temveč na nežnih brstih, kot pri šmarnici, zato mora biti pri tej sorti vrsta vzgojne rezi drugačna.

List

Velik, ledvičaste oblike, z medovniki na listnih pecljih. Listi odpadejo pozno jeseni in imajo značilno zlato barvo, ker dolgo ostanejo na drevesu.

Cvet

Cvetenje je srednje pozno in malo poznejše kot pri vrsti Red Haven, vendar poteka marca. Rast cvetnih popkov je gosta, cvetenje pa traja od 12 do 18 dni. Cvetni listi so veliki in okrogli, njihova barva je bledo rožnata, brazda na cvetnem pestiču pa je enako velika kot prašnice na prašnikih.

Sadež

Velik do zelo velik, premer je več kot 73 mm, tehta pa več kot 200 g. Barva je med kremno rumeno in bledo rumeno ter je popolnoma enakomerna, ker je sadež zaščiten s papirnato vrečko, pod katero se razvija, čeprav je lahko rahlo antociansko obarvan.

Dlakavost je komaj opazna, meso pa zelo čvrsto, popolnoma rumeno in ni antociansko obarvano, niti okoli pečke, h kateri je tesno priraščeno. Pečka je jajčaste oblike in majhna glede na sadež.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Podnebni pogoji vplivajo na kakovost sadeža, kar se imenuje t. i. pojav „območja“, ki je dobro znan pri trajnih nasadih. Običajna klimatologija nekaterih območij in letne razlike na istem območju namreč kažejo, da na kakovost pridelka še najbolj vpliva podnebje.

Pri tem merilu glavne organoleptične lastnosti sadeža določajo zlasti temperature. Najprej je treba navesti, da temperature – razen v skrajnih razmerah – bolj vplivajo na donos breskev kot padavine (primanjkljaj vode), ker se pri obdelavi večine površin, na katerih se gojijo (95 %), uporabljajo namakalni sistemi.

Med glavnimi podnebnimi dejavniki, ki so spodbudili razvoj in pozneje gojenje avtohtonih sort breskve s poznim zorenjem v regiji Bajo Aragón, so zimske temperature na geografskem območju, ki skupaj zagotavljajo dovolj potrebnih mrzlih ur, da bi se te zelo zahtevne sorte zbudile iz zimskega spanja (od časa, ko odpadejo listi, do začetka cvetenja).

Sorta „rumena pozna“ je fiziološko sestavljena iz klonov, ki potrebujejo veliko mrzlih ur, da bi se zbudili iz zimskega spanja (najmanj 1 000 na leto).

V regiji Bajo Aragón je novembra, decembra in januarja skupaj vsekakor dovolj mrzlih ur, da lahko zadostijo največjim potrebam te kulture, saj je najnižja vrednost na navedenem območju več kot 950 mrzlih ur.

Poleg tega morajo negativne temperature med cvetenjem in oblikovanjem plodov ostati blizu ničle, da bi se lahko cvetni popki in s tem število plodov nemoteno razvijali, saj je potencialna velikost sadeža neposredno povezana s temperaturami, izmerjenimi po cvetenju, zlasti pa s temperaturami, izmerjenimi med polnim cvetenjem (C2) in (C2) + 40 dni. Jasno je dokazano (Warrington in drugi, 1999), da zraste osemkrat več celic, če najvišja/najnižja temperatura preideta z 9/3 °C na 25/15 °C. Če je mrzlo, je celic manj in so manjše, zato je na koncu manjši tudi sadež.

Drugi pomembni vidik je prilagajanje temperatur skozi celotni cikel, zlasti septembra in oktobra, kar omogoča, da te sorte vegetativno in reproduktivno dozorijo.

V regiji Bajo Aragón so najvišje temperature nad 25 °C izmerjene med marcem in oktobrom, čeprav so pogostejše med majem, ko je termalna meja polovico časa presežena, in oktobrom, ko take temperature trajajo od 5 do 10 dni. V poletnih mesecih se dnevne temperature povzpnejo nad 25 °C, povprečna najvišja temperatura pa nad 35 °C (julija je v Albalateju in Alcañizu najvišja temperatura 37,2 °C, v Caspeju pa 38,3 °C).

Temperature, izmerjene skozi leto na zadevnem geografskem območju, omogočajo, da breskve sorte „rumena pozna iz Calande“, ki imajo dolg cikel, vegetativno in reproduktivno dozorijo.

Zimske temperature zato skupaj zagotavljajo dovolj potrebnih mrzlih ur za zbuditev iz zimskega sna, blage podnebne razmere, ki vladajo ves cikel vegetativne dejavnosti (od marca do novembra), pa omogočajo, da so sadeži teh sort zelo kakovostni.

Izsledki preizkusa za ocenjevanje izbranih klonov sorte „rumena pozna iz Calande“ (Jesca, Calante in Evaisa), opravljenega na eksperimentalnem posestvu, ki je v lasti aragonske vlade in leži v Alcañizu (ena od občin v okviru ZOP, kjer gojijo največ breskev), kažejo, da so imeli sadeži, pridelani na območju porekla, štiri leta (2000, 2001, 2003 in 2004) stopnjo Brix več kot 14 ter da so bili zelo veliki in zelo čvrsti, kar sta glavni značilnosti teh breskev.

Odobren rastlinski material za pridelavo breskev ZOP „Melocotón de Calanda“ pripada sorti „rumena pozna“.

To je avtohtona sorta s pridelovalnega območja, pridelovali pa so jo stoletja, na začetku z naravnim izborom dreves iz semen v pečkah sadežev, ki so zrasli na drevesih z najboljšimi agronomskimi značilnostmi, sčasoma pa so jih razširjali sami pridelovalci z vegetativnim razmnoževanjem sort, ki so bile najbolj prilagojene pedoklimatskim razmeram na navedenem območju, in tako ustvarili pristno „sorto“.

Izbor klonov in izbor glede na zdravstveno stanje pri sorti „rumena pozna“, ki ju opravljajo aragonski organi (Servicios de Investigación Agraria y Extensión Agraria), sta se začela leta 1980, njun cilj pa je bil izboljšati kakovost in standardizirati proizvod, ki se je tržil pod imenom „Melocotón de Calanda“. Tako je bilo pregledano pridelovalno območje breskev „Melocotón de Calanda“, da bi se poiskali najbolj značilni kloni sorte „rumena pozna“, ki so imeli najboljše agronomske značilnosti in največje sadeže (Espada in drugi, 1991). Na podlagi tega začetnega izbora je bilo mogoče pri španskem uradu za rastlinske sorte (Oficina Española de Variedades Vegetales), ki spada pod ministrstvo za kmetijstvo, vpisati v register in zaščititi sorte „Jesca“ (registrska št. 1989/2450), „Calante“ (registrska št. 1989/2447) in „Evaisa“ (registrska št. 1989/2449), ki so zdaj osnova za pridelavo breskev z ZOP „Melocotón de Calanda“.

UGOTOVITEV: sorta „mlada pozna“ in njeni izbrani kloni so rezultat svoje prilagoditve okolju porekla.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/02_Alimentos_calidad_diferenciada/pliegodecondicionesMelocotondeCalanda.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Prim. opombo 3.

---

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/27

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 179/08

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

št. ES: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — | ☒ | dokazilo o poreklu |
| — |  | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — |  | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—

☒

dokazilo o poreklu

—



metoda pridobivanja

—



povezanost

—



označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

| 1. | Sestava mesa krapa „Třeboňský kapr“






  (a) | V četrtem odstavku točke 4.2 povzetka so navedeni naslednji deleži sestavin mesa krapa: suha snov 23 %, beljakovine 19,2 %, maščoba 2,6 %. |
| --- | --- | --- |

1.

Sestava mesa krapa „Třeboňský kapr“

(a)

V četrtem odstavku točke 4.2 povzetka so navedeni naslednji deleži sestavin mesa krapa: suha snov 23 %, beljakovine 19,2 %, maščoba 2,6 %.

| (b) | V predzadnjem odstavku točke 4.2 specifikacije so navedeni naslednji deleži sestavin mesa krapa:
  specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 23 %, beljakovine 19,2 %, maščoba 2,6 %. Povprečne vrednosti vsebnosti aminokislin v mišicah (g/100 g suhe mase): lizin – 5,54, histidin – 1,82, arginin – 3,58, treonin – 3,32, glicin – 3,48, alanin – 4,07, valin – 3.73, metionin – 2,10, izolevcin – 2,97, levcin – 5,00.
  Prosimo, da se navedba vsebnosti posamičnih aminokislin črta, v specifikaciji in povzetku pa se vrednosti suhe snovi, beljakovin in maščobe spremenijo na naslednji način:
  Specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 18–26 %, beljakovine 16–23 %, maščoba 2–7 %.
  Razlog za to spremembo je, da so vrednosti, prvotno navedene v specifikaciji in povzetku, ustrezale vrednostim, dobljenim z meritvami na vzorcu „Třeboňský kapr“ (in še vedno držijo za večino proizvedenega „Třeboňský kapr“), vendar je bila nedavno opravljena vrsta ponovnih meritev in analiz, ki so temeljile na statistično mnogo pomembnejšem številu vzorcev in pri katerih so bile uporabljene veliko natančnejše metode meritev. Te meritve so razkrile, da se lahko vrednosti suhe snovi, beljakovin in maščobe razlikujejo v zgoraj navedenih mejah, ne da bi to bistveno vplivalo na organoleptične lastnosti krapa „Třeboňský kapr“. Razporeditev vrednosti v okviru teh meja je odvisna predvsem od vrste in hranilnih vrednosti žit, ki se uporabljajo kot dodatek h krmi krapa „Třeboňský kapr“. Meritve, analize in statistične ocene sestave mesa so predstavljene v delih J. Hůde Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008, M. Urbáneka Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009 in P. Vejsade Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus Carpio L.), 2008. Vsa ta dela so nastala na fakulteti za kmetijstvo Univerze Južne Češke v Čeških Budejovicah, meritve pa so bile opravljene v univerzitetnih laboratorijih. Izkazalo se je tudi, da se lahko vsebnost posameznih aminokislin v mišičnem mesu kar precej razlikuje od povprečnih vrednosti, navedenih v specifikaciji, ne da bi to vplivalo na okus.
  Zaradi te spremembe spreminjamo stavek „Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po mesu visoke kakovosti in zelo nizko vsebnostjo maščobe“ v točki 4.2 povzetka in specifikacije, tako da se zdaj glasi:
  „Kar zadeva organoleptične lastnosti, se ‚Třeboňský kapr‘ odlikuje po mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo maščobe.“ |
| --- | --- |

(b)

V predzadnjem odstavku točke 4.2 specifikacije so navedeni naslednji deleži sestavin mesa krapa:

specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 23 %, beljakovine 19,2 %, maščoba 2,6 %. Povprečne vrednosti vsebnosti aminokislin v mišicah (g/100 g suhe mase): lizin – 5,54, histidin – 1,82, arginin – 3,58, treonin – 3,32, glicin – 3,48, alanin – 4,07, valin – 3.73, metionin – 2,10, izolevcin – 2,97, levcin – 5,00.

Prosimo, da se navedba vsebnosti posamičnih aminokislin črta, v specifikaciji in povzetku pa se vrednosti suhe snovi, beljakovin in maščobe spremenijo na naslednji način:

Razlog za to spremembo je, da so vrednosti, prvotno navedene v specifikaciji in povzetku, ustrezale vrednostim, dobljenim z meritvami na vzorcu „Třeboňský kapr“ (in še vedno držijo za večino proizvedenega „Třeboňský kapr“), vendar je bila nedavno opravljena vrsta ponovnih meritev in analiz, ki so temeljile na statistično mnogo pomembnejšem številu vzorcev in pri katerih so bile uporabljene veliko natančnejše metode meritev. Te meritve so razkrile, da se lahko vrednosti suhe snovi, beljakovin in maščobe razlikujejo v zgoraj navedenih mejah, ne da bi to bistveno vplivalo na organoleptične lastnosti krapa „Třeboňský kapr“. Razporeditev vrednosti v okviru teh meja je odvisna predvsem od vrste in hranilnih vrednosti žit, ki se uporabljajo kot dodatek h krmi krapa „Třeboňský kapr“. Meritve, analize in statistične ocene sestave mesa so predstavljene v delih J. Hůde Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008, M. Urbáneka Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009 in P. Vejsade Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus Carpio L.), 2008. Vsa ta dela so nastala na fakulteti za kmetijstvo Univerze Južne Češke v Čeških Budejovicah, meritve pa so bile opravljene v univerzitetnih laboratorijih. Izkazalo se je tudi, da se lahko vsebnost posameznih aminokislin v mišičnem mesu kar precej razlikuje od povprečnih vrednosti, navedenih v specifikaciji, ne da bi to vplivalo na okus.

Zaradi te spremembe spreminjamo stavek „Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po mesu visoke kakovosti in zelo nizko vsebnostjo maščobe“ v točki 4.2 povzetka in specifikacije, tako da se zdaj glasi:

„Kar zadeva organoleptične lastnosti, se ‚Třeboňský kapr‘ odlikuje po mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo maščobe.“

| 2. | Predelava „Třeboňský kapr“
  Prvi odstavek točke 4.4 v specifikaciji in povzetku vsebuje naslednji stavek:
  „Dejanska proizvodnja krapa ‚Třeboňský kapr‘, od smukanja do vzreje, gojenja in predelave, poteka na opredeljenem območju v skladu s sistemom kontrole kakovosti s certifikatom ISO 9001:2001 in se preverja s sistemom HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Point, Analiza tveganja in kritična nadzorna točka).“
  Predlagamo, naj se črta del tega stavka o sistemu ISO, ker se nanaša na posebno poimenovanje prejšnjega sistema upravljanja kakovosti, ki ne ustreza več sedanjim sistemom. Sistemi upravljanja kakovosti se lahko spreminjajo in niso pomembni za dejansko predelavo krapa „Třeboňský kapr“, kot je podrobno opisana v specifikaciji. Predelave ni treba spremljati s certificiranim sistemom kakovosti. Novo besedilo prvega stavka prvega odstavka točke 4.4 bo:
  „Dejanska proizvodnja krapa ‚Třeboňský kapr‘ od smukanja do vzreje, gojenja in predelave poteka na opredeljenem območju in se preverja s sistemom HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Point, Analiza tveganja in kritična nadzorna točka).“ |
| --- | --- |

2.

Predelava „Třeboňský kapr“

Prvi odstavek točke 4.4 v specifikaciji in povzetku vsebuje naslednji stavek:

„Dejanska proizvodnja krapa ‚Třeboňský kapr‘, od smukanja do vzreje, gojenja in predelave, poteka na opredeljenem območju v skladu s sistemom kontrole kakovosti s certifikatom ISO 9001:2001 in se preverja s sistemom HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Point, Analiza tveganja in kritična nadzorna točka).“

Predlagamo, naj se črta del tega stavka o sistemu ISO, ker se nanaša na posebno poimenovanje prejšnjega sistema upravljanja kakovosti, ki ne ustreza več sedanjim sistemom. Sistemi upravljanja kakovosti se lahko spreminjajo in niso pomembni za dejansko predelavo krapa „Třeboňský kapr“, kot je podrobno opisana v specifikaciji. Predelave ni treba spremljati s certificiranim sistemom kakovosti. Novo besedilo prvega stavka prvega odstavka točke 4.4 bo:

„Dejanska proizvodnja krapa ‚Třeboňský kapr‘ od smukanja do vzreje, gojenja in predelave poteka na opredeljenem območju in se preverja s sistemom HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Point, Analiza tveganja in kritična nadzorna točka).“

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

št. ES: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Třeboňský Kapr“

2.   Država članica ali tretja država

Češka republika

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.7 | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| --- | --- |

Skupina 1.7

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Třeboňský kapr“ se uvršča v vrsto „navadni krap“. Za dosego končnih značilnosti proizvoda ni bistvena nobena posebna rasa ali križanje te vrste.

Hrbet krapa „Třeboňský kapr“ je temno zelen, siv ali sivo moder, boka sta rumeno zelena do zlata, trebuh pa rumeno bel. Hrbtne in repne plavuti so sive, repne in podrepne plavuti imajo rdečkast odtenek, prsne in trebušne plavuti so rumenkaste ali rdečkaste. Za trup krapa „Třeboňský kapr“ je značilen visok hrbet. „Třeboňský kapr“ zraste do dolžine 1 m in doseže težo 20 kg ali več. Njegova najprimernejša teža pri zakolu je 1,20 do 1,80 kg pri starosti treh let in 2,40 do 3,20 kg pri starosti štirih let.

Specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 18–26 %, beljakovine 16–23 %, maščoba 2–7 %.

Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo maščobe. Meso je prijetnega okusa, z značilnim ribjim okusom krapa „Třeboňský kapr“.

Trži se živ ali predelan, tj. zmrznjen, ohlajen (svež), prekajen ali mariniran v naslednjih oblikah: cel krap z odstranjenim drobovjem, krap, razdeljen na polovice ali porcije, fileti in užitno drobovje.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Ribe v ribnikih za vzrejo mladic na opredeljenem geografskem območju se hranijo predvsem z naravno hrano, tj. planktonom in bentosom iz voda na opredeljenem geografskem območju, delno pa se krma dopolnjuje z mešanico žit brez dodatkov. Ni nujno, da so sestavine krmnega dodatka z opredeljenega geografskega območja.

V večjih ribnikih, v katerih krapi zrastejo do velikosti, primerne za prodajo, se ribe prav tako prehranjujejo predvsem z naravno hrano, tj. planktonom in bentosom iz voda na opredeljenem geografskem območju, in dopolnilno krmo iz žit, za katera ni nujno, da so z opredeljenega geografskega območja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse ribe je treba gojiti v ribnikih na opredeljenem geografskem območju, kar pomeni, da morajo razmnoževanje, vzreja in gojenje potekati na opredeljenem geografskem območju. Ni treba, da se tudi predelava izvaja na opredeljenem geografskem območju.

Prihodnje plemenske ribe za gojenje krapa „Třeboňský kapr“ so vedno potomci znanih staršev, katerih zunanjost (razmerja med telesnimi merami, vrsta lusk in barva) ustrezajo zahtevanim merilom.

Med vzrejo mladih plemenskih rib na opredeljenem območju se izvaja selekcija, pri kateri se pozornost namenja doseženi telesni teži, vrsti lusk in zdravstvenemu stanju. V življenje mladic in plemenskih rib se posega kar najmanj.

Za razmnoževanje krapov se uporablja metoda smukanja v nadzorovanem okolju v vališču na opredeljenem območju, v katerem je kakovost okolja in vode zagotovljena.

Zarodek v ikri se razvije v posebni napravi. Krapove ličinke s hranilnimi mešički se hranijo v posebnih vzrejnih ribnikih, ki so prav tako na opredeljenem območju. Med to stopnjo razvoja se „Třeboňský kapr“ hrani z naravno hrano (plankton in bentos), delno pa se krma dopolnjuje z mešanico žit brez dodatkov. Mladice krapa v teh ribnikih rastejo od enega do dveh let, potem pa se preselijo v večje ribnike, v katerih v enem do dveh letih zrastejo do velikosti, primerne za prodajo. Na tej stopnji dve tretjini hrane krapov sestavlja njihova naravna hrana, eno tretjino pa dopolnilna krma iz žit. Krmljenje neposredno vpliva na oblikovanje mesa in njegovo kakovost, s tem pa tudi na splošno uporabno vrednost krapa „Třeboňský kapr“. Dodatno krmljenje krapov se prilagaja temperaturi vode in njeni nasičenosti s kisikom. Seveda se spremljajo tudi količina dopolnilne krme, ki jo krapi zaužijejo, njihova rast in zdravstveno stanje. Ti podatki se zbirajo z rednimi pregledi na krmilnih mestih in testnimi ulovi rib.

Nalovljene ribe, primerne za prodajo, se hranijo v vmesnih ribnikih, tj. manjših vodnih bazenih, skozi katere teče voda z opredeljenega območja. V vmesnih ribnikih se blatni okus rib odstrani, zaradi čiste tekoče vode pa se mesu poveča vrednost in izboljša okus.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Označba „Třeboňský kapr“ se uporablja pri trženju živih rib tako, da se v trgovini na debelo pri dobavah rib v transportnih cisternah in z motornimi vozili označba navede na računih, dobavnicah in tovornih listih, lahko pa je tudi na cisterni ali motornem vozilu. V trgovini na drobno, tj. pri prodaji rib v trgovinah in na stojnicah, mora prodajalec poskrbeti, da je na prodajnem mestu dobro viden napis „Třeboňský kapr“.

Pri predelanih ribah je označba „Třeboňský kapr“ jasno navedena na embalaži.

„Třeboňský kapr“ se večinoma prodaja živ brez embalaže. V takih primerih je logotip ZGO natisnjen na potrdilu o prodaji, ki ga prejme kupec. Viden je tudi v trgovini ali na drugem prodajnem mestu.

Predelani pakirani proizvodi pomenijo zelo majhen delež prodaje; pri njih je logotip ZGO natisnjen na embalaži.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Opredeljeno območje za gojenje krapa „Třeboňský kapr“ zajema ribnike v Třeboňski kotlini na Třeboňskem zavarovanem krajinskem območju; kanal Zlatá stoka in z njim povezani vodotoki povezujejo ribnike v skupno omrežje.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Značaj, posebne značilnosti in status območja

Sistem ribnikov na opredeljenem geografskem območju, ki jih med seboj povezuje kanal Zlatá stoka, je edinstveno vodno omrežje, staro več kot 300 let. Kanal Zlatá stoka vzdolž 48 km svoje dolžine oskrbuje in povezuje številne ribnike med krajema Chlum u Třeboně in Veselí nad Lužnicí, pri čemer dovaja vodo iz reke Lužnice za celotni tako oblikovani sistem ribnikov. Sistem zaradi svoje strukture in vloge nima tekmeca ne le v Evropi, ampak nikjer na svetu, obsega pa poseben biotop z ustaljenimi posebnimi značilnostmi.

Krapi se na Třeboňskem gojijo že od 16. stoletja, ko sta v arhivih prvič omenjena gojenje krapov glede na starost in selekcija plemenskih krapov. Gojenje krapa „Třeboňský kapr“ je omenjeno v številnih publikacijah, kot sta Atlas kaprů chovaných v ČR (Atlas krapov, gojenih v Češki republiki), ki so ga napisali J. Pokorný in drugi, ter Pět století rybničního hospodářství v Třeboni (Pet stoletij ribogojskega gospodarstva v Třebonu), ki jo je napisal J. Šusta. Označba „Třeboňský kapr“ se že več kot 100 let neprekinjeno uporablja za označevanje rib z opredeljenega geografskega območja.

Domiselno omrežje umetnih kanalov in ribnikov, zgrajenih v več stopnjah od srednjega veka do danes, je popoln sistem postopnih in usklajenih sprememb krajine, ki obzirno uporablja in izkorišča naravne krajevne danosti.

Obsežna prehodna šotna močvirja z dobro ohranjenimi rastlinskimi skupnostmi in od njih odvisno favno nevretenčarjev so med najdragocenejšimi biotopi, ki so v mnogo primerih edinstveni ne le na Češkem, ampak tudi v vsej Evropi. Nič manj dragoceni elementi so obsežni sistemi ribnikov z drugotno nastalimi obrežnimi skupnostmi, ki pogosto zamenjujejo prvotne biotope mokrišč.

Geologija

Velik del Třeboňskega je sestavljen iz geomorfološkega kompleksa Třeboňske kotline in zlasti na zahodnem, sedimentarnem delu iz ravnine kotline Lomnický, na vzhodnem delu pa iz višavja Kardašořečická pahorkatina na kristalinskem podtalju. Třeboňska kotlina se z rahlim naklonom spušča od juga proti severu.

Podnebje

Na splošno je podnebje Třeboňskega, zlasti v kotlinah, deloma posebno in se razlikuje od okoliških območij zaradi lege in geomorfologije tal ter dejstva, da je na območju veliko vodnih teles. Povprečna letna temperatura je višja, kot bi pričakovali na tej višini, dejansko število sončnih ur pa večje. Poleti so pogosti močni nalivi. Značilnost Třeboňske kotline so pogoste toplotne inverzije brez vetra med dolgimi obdobji zastajanja zračnih mas v kotlini, zlasti v hladnejšem delu leta. V takih razmerah je pogosta tudi megla. Na srečo te toplotne inverzije in nezadostna prevetrenost zaradi redkih virov onesnaževanja ne škodujejo preveč kakovosti zraka v Třeboňski kotlini.

Zavarovano krajinsko območje

Na Třeboňskem sta dve območji (ki obsegata veliko krajev) vključeni v seznam mokrišč mednarodnega pomena, zaščitenih z Ramsarsko konvencijo.

Nadaljnji dokaz specifičnosti ekosistema tega območja je dejstvo, da organizacija Birdlife International že več let uvršča Třeboňsko med evropsko pomembna območja za ptice (Important Bird Area, IBA). Třeboňsko je bilo poleg tega razglašeno za območje varstva NATURA 2000 (kot POV in POO).

5.2   Posebnosti proizvoda

Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po čvrstem mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo suhe snovi, beljakovin in maščobe, zaradi česar je meso še posebno primerno za uporabo v kulinariki. Je prijetnega okusa, z značilnim prijetnim ribjim okusom krapa „Třeboňský kapr“.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Ekološko čisto opredeljeno geografsko območje na Třeboňskem zavarovanem krajinskem območju obsega sistem ribnikov, ki jih povezuje kanal Zlatá stoka in se napajajo z vodo iz reke Lužnice. Sistem ribnikov je poseben biotop z ustaljenimi značilnostmi, ki vplivajo na končne značilnosti proizvoda. Na tem opredeljenem geografskem območju so posebne razmere za rast planktona in bentosa, ki sta naravna hrana krapov z visoko vsebnostjo hranilnih snovi, h kateri prispevajo tudi posebne geološke in podnebne razmere, kot so opisane v točki 5.1. Vsi ti dejavniki skupaj tvorijo poseben biom območja s čistim okoljem, vodo in zrakom, v katerem so razmere še posebno primerne za nastajanje zadostne količine naravne hrane za krape. Zaradi vseh navedenih dejstev je opredeljeno geografsko območje vzročno povezano s končnimi značilnostmi proizvoda. Po teh dejavnikih se krap „Třeboňský Kapr“ razlikuje od krapov, gojenih na drugih območjih, dajejo pa mu tudi njegov posebni okus in uravnoteženo vsebnost suhe snovi, beljakovin in maščobe. Okus je značilen, kar je posledica gojenja v visokokakovostni, čisti vodi na opredeljenem območju, učinka naravnih in geografskih razmer na gojenje krapa, vpliva posebnega podtalja Třeboňske kotline in zlasti pretežno naravnih planktonskih hranil v vodi na opredeljenem območju, dopolnjenih z dodatno krmo.

Krapi se na opredeljenem geografskem območju gojijo že več kot 300 let, označba „Třeboňský kapr“ pa se že več kot 100 let neprekinjeno uporablja izključno za označevanje proizvoda z določenimi lastnostmi.

Označba „Třeboňský kapr“ je od leta 1974 zaščitena kot češka označba porekla št. 54 „Třeboňský kapr“ (Wittingauer Karpfen) in tudi kot mednarodna označba porekla „Třeboňský kapr“ (Wittingauer Karpfen) z mednarodnima registracijama na podlagi lizbonskega sporazuma (št. 53 z dne 22. novembra 1967 in št. 836 z dne 6. decembra 2000). Označba „Třeboňský kapr“ je zaščitena tudi z dvostranskimi sporazumi o zaščiti označb porekla, sklenjenimi med Češko republiko ter Avstrijo, Portugalsko in Švico.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Prim. opombo 3.

---

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/33

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 179/09

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„SELLES-SUR-CHER“

ES št.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — | ☒ | dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | metoda pridobivanja |
| — | ☒ | povezanost |
| — | ☒ | označevanje |
| — | ☒ | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—

☒

dokazilo o poreklu

—

☒

metoda pridobivanja

—

☒

povezanost

—

☒

označevanje

—

☒

nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe

| — |  | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—



sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—

☒

sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

3.1   Poglavje 2: Opis proizvoda

| — | Zaradi spremembe predpisov o aditivih je izraz „rastlinski pepel“ nadomeščen z izrazom „rastlinsko oglje“. |
| --- | --- |

—

Zaradi spremembe predpisov o aditivih je izraz „rastlinski pepel“ nadomeščen z izrazom „rastlinsko oglje“.

| — | Sprememba velikosti sira: določena je bila oblika sira (premer približno 9 ali 10 cm), kar je bolj skladno z velikostjo kalupa. |
| --- | --- |

—

Sprememba velikosti sira: določena je bila oblika sira (premer približno 9 ali 10 cm), kar je bolj skladno z velikostjo kalupa.

Opis sira je bil dopolnjen. Sir je bolj ali manj enotne pepelnato sive barve. Slonokoščeno belo testo je bledo, gladko in homogeno, skorja je enotna, nežna in pravilna. Vonj po svežem kozjem mleku se med zorenjem spreminja ter dobiva vonj po gobah in kozah. Tekstura je sveža, sir se topi v ustih. Ima uravnotežen okus po slanem, kislem in grenkem. Izraz „mehko testo“ je bil črtan, saj ni prilagojen proizvodnji kozjega sira (gre za prirejo mleka). Črtan je bil tudi izraz „bolj ali manj modra površinska plesen“, ki je značilna za kmečke sire, ki zorijo še po najdaljšem trajanju zorenja in danes predstavljajo le zelo obroben del proizvodnje.

Skupna teža suhe snovi je bila natančneje določena in znaša 55 gramov na sir.

3.1   Poglavje 4: Elementi, ki dokazujejo, da proizvod izvira z geografskega območja

| — | Sledljivost: da se lahko bolje jamči za poreklo, morajo vsi gospodarski subjekti prijaviti proizvedene količine in imeti na voljo sistem sledljivosti, ki omogoča spremljanje proizvoda od proizvodnje do trženja. |
| --- | --- |

—

Sledljivost: da se lahko bolje jamči za poreklo, morajo vsi gospodarski subjekti prijaviti proizvedene količine in imeti na voljo sistem sledljivosti, ki omogoča spremljanje proizvoda od proizvodnje do trženja.

3.2   Poglavje 5: Metoda pridobivanja

Da bi povečali povezanost proizvoda z območjem, je bilo spremenjenih več točk specifikacije:

5.1:   prireja mleka

| — | 80 % koz za obnovo staleža se redi na geografskem območju, da bi omejili zdravstvena tveganja in spodbudili okolju prilagojeno genetiko; |
| --- | --- |

—

80 % koz za obnovo staleža se redi na geografskem območju, da bi omejili zdravstvena tveganja in spodbudili okolju prilagojeno genetiko;

| — | redijo se koze alpske in sanske pasme ali koze, nastale s križanjem teh dveh pasem, saj so že dolgo prilagojene regiji; |
| --- | --- |

—

redijo se koze alpske in sanske pasme ali koze, nastale s križanjem teh dveh pasem, saj so že dolgo prilagojene regiji;

| — | z razmnoževanjem čred zunaj sezone parjenja je mogoče obdobje proizvodnje raztegniti čez celo leto, ne da bi ogrozili kakovost proizvoda; |
| --- | --- |

—

z razmnoževanjem čred zunaj sezone parjenja je mogoče obdobje proizvodnje raztegniti čez celo leto, ne da bi ogrozili kakovost proizvoda;

| — | površina na kozo v kozjem hlevu je najmanj 1,5 m2; |
| --- | --- |

—

površina na kozo v kozjem hlevu je najmanj 1,5 m2;

| — | z območja izvira najmanj 75 % krme oziroma vsaj povprečno 825 kg suhe snovi na leto; |
| --- | --- |

—

z območja izvira najmanj 75 % krme oziroma vsaj povprečno 825 kg suhe snovi na leto;

| — | letni obrok vsebuje najmanj 550 kg suhe snovi voluminozne krme: za zagotovitev tega je določeno, da mora krmna površina na kozo meriti najmanj 1 000 m2; |
| --- | --- |

—

letni obrok vsebuje najmanj 550 kg suhe snovi voluminozne krme: za zagotovitev tega je določeno, da mora krmna površina na kozo meriti najmanj 1 000 m2;

| — | za določitev krme, ki se lahko uporablja, je dodan seznam dovoljene krme, ki izvira z geografskega območja; |
| --- | --- |

—

za določitev krme, ki se lahko uporablja, je dodan seznam dovoljene krme, ki izvira z geografskega območja;

| — | uporaba balirane krme je omejena na 350 kg suhe snovi na kozo na leto, vsebnost suhe snovi v bali pa mora biti večja od 50 %; |
| --- | --- |

—

uporaba balirane krme je omejena na 350 kg suhe snovi na kozo na leto, vsebnost suhe snovi v bali pa mora biti večja od 50 %;

| — | uporaba travne in koruzne silaže je dovoljena do 31. decembra 2014; |
| --- | --- |

—

uporaba travne in koruzne silaže je dovoljena do 31. decembra 2014;

| — | dodana so bila pojasnila o dopolnilnem obroku; |
| --- | --- |

—

dodana so bila pojasnila o dopolnilnem obroku;

| — | gensko spremenjeni organizmi so prepovedani. |
| --- | --- |

—

gensko spremenjeni organizmi so prepovedani.

5.2:   predelava

| — | dovoljeno je zorenje mleka pred usirjenjem: s to prakso se lahko izboljša sposobnost mleka za predelavo v sir in izrazi njegov aromatični potencial; |
| --- | --- |

—

dovoljeno je zorenje mleka pred usirjenjem: s to prakso se lahko izboljša sposobnost mleka za predelavo v sir in izrazi njegov aromatični potencial;

| — | sesirjenje traja od 18 do 48 ur pri temperaturi pod 25 °C, da se zagotovi mlečnost sirnine; |
| --- | --- |

—

sesirjenje traja od 18 do 48 ur pri temperaturi pod 25 °C, da se zagotovi mlečnost sirnine;

| — | rezanje je dovoljeno; |
| --- | --- |

—

rezanje je dovoljeno;

| — | sirotka se odstranjuje ročno ali s črpanjem (predhodno odcejanje na platnu je prepovedano); |
| --- | --- |

—

sirotka se odstranjuje ročno ali s črpanjem (predhodno odcejanje na platnu je prepovedano);

| — | natančno so določeni pogoji za ponovno vnašanje zamrznjene sirnine; |
| --- | --- |

—

natančno so določeni pogoji za ponovno vnašanje zamrznjene sirnine;

| — | dovoljene sestavine so sirilo, rastlinsko oglje, fermenti, kalcijev klorid in sol; |
| --- | --- |

—

dovoljene sestavine so sirilo, rastlinsko oglje, fermenti, kalcijev klorid in sol;

| — | sir se vzame iz kalupov od 18 do 48 ur po dajanju v kalupe; |
| --- | --- |

—

sir se vzame iz kalupov od 18 do 48 ur po dajanju v kalupe;

| — | pri opredelitvi kalupa so določene velikosti in koti (kalup ni spremenjen); |
| --- | --- |

—

pri opredelitvi kalupa so določene velikosti in koti (kalup ni spremenjen);

| — | med usirjenjem in odstranitvijo iz kalupa preteče od 44 do 72 ur; |
| --- | --- |

—

med usirjenjem in odstranitvijo iz kalupa preteče od 44 do 72 ur;

| — | izraz „kmečki“ je mogoče uporabiti, če mleko ni uporabljeno več kot 24 ur po prvi molži in če vanj ni bila dodana zamrznjena sirnina; |
| --- | --- |

—

izraz „kmečki“ je mogoče uporabiti, če mleko ni uporabljeno več kot 24 ur po prvi molži in če vanj ni bila dodana zamrznjena sirnina;

| — | zorilec mora sir prevažati pri pozitivni temperaturi, nižji od 10 °C. |
| --- | --- |

—

zorilec mora sir prevažati pri pozitivni temperaturi, nižji od 10 °C.

3.3   Poglavje 6: Elementi, ki dokazujejo povezanost z geografskim poreklom

Del o povezanosti je bil spremenjen in razdeljen na tri dele.

Poglavje 6.1:   posebnosti geografskega območja

To poglavje je bilo dopolnjeno zaradi določitve oziroma potrditve naslednjih elementov:

| — | razvoja uspešne kozjereje v kmetijsko revnem okolju; |
| --- | --- |

—

razvoja uspešne kozjereje v kmetijsko revnem okolju;

| — | raznolikosti območja, ki omogoča pridelavo raznovrstne krme; |
| --- | --- |

—

raznolikosti območja, ki omogoča pridelavo raznovrstne krme;

| — | zgodovinskih temeljev tehnologije predelave mleka; |
| --- | --- |

—

zgodovinskih temeljev tehnologije predelave mleka;

| — | vloge zorilcev pri standardizaciji oblike sira. |
| --- | --- |

—

vloge zorilcev pri standardizaciji oblike sira.

Poglavje 6.2:   posebnosti proizvoda

Tu so navedene glavne značilnosti sira „Selles-sur-Cher“.

Poglavje 6.3:   medsebojna povezanost med območjem in posebnostmi proizvoda

To poglavje prikazuje povezave med naravnimi dejavniki območja in izvirnostjo sira.

3.4   Poglavje 7: Reference v zvezi z nadzornim organom

To poglavje je bilo posodobljeno zaradi upoštevanja reforme INAO (Institut National de l'Origine et de la Qualité). Inštitut je v okviru te reforme izbral certifikacijski organ, in sicer Qualisud.

3.5   Poglavje 8: Označevanje

Na etiketi je obvezen simbol ZOP Evropske unije.

3.6   Poglavje 9: Nacionalne zahteve

To poglavje vsebuje preglednico ključnih elementov načrta nadzora.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„SELLES-SUR-CHER“

ES št.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Selles-sur-Cher“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.3 | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Sir ima obliko sploščenega diska z zarobljenimi robovi, ki je spodaj nekoliko širši. V premeru meri 9 cm, v višino pa 3 cm. Mlečni sir je pepelnat zaradi rastlinskega oglja.

Skorja je bolj ali manj enotne pepelnato sive barve. Slonokoščeno belo testo je bledo, gladko in homogeno, skorja pa enotna, nežna in pravilna. Na začetku ima sir vonj po svežem kozjem mleku, ki se med zorenjem spreminja ter na koncu dobi vonj po gobah in kozah. Tekstura je sveža in zelo rahlo testena, sir pa se topi v ustih. Ob zaužitju ima uravnotežen okus po slanem, kislem in grenkem.

Sir po končanem sušenju vsebuje najmanj 45 g suhe snovi na 100 g sira. Skupna teža suhe snovi ne sme biti manjša od 55 gramov.

Zorenje po usirjenju traja najmanj 10 dni.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Sir „Selles-sur-Cher“ se proizvaja izključno iz surovega polnomastnega mleka koz alpske ali sanske rase ali koz, nastalih s križanjem teh dveh pasem. Najmanj 80 % koz za obnovo staleža se redi na geografskem območju.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Da se zagotovi tesna povezava med območjem in proizvodom, je v povprečnem celotnem letnem obroku koz molznic z geografskega območja najmanj 75 % krme oziroma najmanj 825 kg suhe snovi.

Celotni letni obrok koze molznice vključuje najmanj 550 kg suhe snovi voluminozne krme. Dovoljena krma je navedena na pozitivnem seznamu.

Krmna površina meri najmanj 1 000 m2 na kozo molznico in ustreza površinam kmetijskega gospodarstva in/ali ustreznim površinam za kupljeno krmo.

Uporaba silaže je dovoljena, če ne presega 350 kg suhe snovi na kozo molznico na leto. Vsebnost suhe snovi v bali mora biti večja od 50 %.

Dopolnilni obrok, sestavljen iz koncentrirane krme (bogate z dušikom in/ali energijo) in/ali sušene krme, znaša največ 550 kg razdeljene suhe snovi na kozo molznico na leto. Pridela se na geografskem območju, opredeljenem v 4. točki, tehta pa najmanj 275 kg. Dovoljena krma, ki sestavlja dopolnilni obrok, je navedena na pozitivnem seznamu.

Sistem krmljenja s slamo in koncentrirano krmo ter uporaba travne in koruzne silaže sta prepovedana.

Uporaba travne in koruzne silaže je dovoljena do 31. decembra 2014.

Uporaba transgenih kultur je prepovedana na vseh površinah kmetijskega gospodarstva, na katerem se prireja mleko za predelavo v sir z označbo porekla „Selles-sur-Cher“. V živalski krmi so dovoljene samo rastlinske vrste in dopolnilna krmna mešanica iz gensko nespremenjenih proizvodov.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Prireja mleka ter proizvodnja in zorenje sira potekajo na geografskem območju, opredeljenem v 4. točki.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Ni na voljo.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Vsi siri „Selles-sur-Cher“, ki se tržijo, so obvezno označeni. Na etiketi sira mora biti navedeno ime označbe porekla „Selles-sur-Cher“. Zapisano mora biti s črkami v velikosti najmanj dveh tretjin največjih črk na etiketi. Na etiketi mora biti tudi logotip ZOP Evropske unije.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje sestavljajo naslednji kantoni:

| | Cher (18): Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (občine Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux, Vignoux-sur-Barangeon). |
| --- | --- |

Cher (18): Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (občine Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux, Vignoux-sur-Barangeon).

| | Indre (36): Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle, Vatan. |
| --- | --- |

Indre (36): Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle, Vatan.

| | Loir-et-Cher (41): Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud, Selles-sur-Cher. |
| --- | --- |

Loir-et-Cher (41): Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud, Selles-sur-Cher.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Geografsko območje „Selles-sur-Cher“, ki leži zahodno od gozdnega masiva Sologne in na meji med provincami Touraine, Berry in Sologne, se razprostira na veliki planoti, ki jo v smeri vzhod–zahod preči dolina reke Cher.

Na južnem bregu te reke je regija Boischaut, na severnem bregu pa južni del pokrajine Gâtine tourangelle.

Terase v pokrajini Gâtine tourangelle sestavljajo velike usedline mulja, ki so nastale na apnenčasti podlagi regije Beauce. Pretežno odprta pokrajina se izmenjuje z gozdnatimi predeli, kjer je reja zelo prisotna.

Za dolino reke Cher je značilen rumen turenski lehnjak. Na teh pobočjih ali v stranskih dolinah je kmetijska dejavnost usmerjena predvsem v vinogradništvo.

Boischaut leži na apnenčastih tleh s kremenčastimi grudami, na katera naplavlja tudi mulj s planot. Sistemi kmetovanja so usmerjeni predvsem v mešano kmetijstvo in vzrejo.

Na revnih in težko dostopnih mejah teh različnih regij je kozjereja, ki se je razvila že pred davnimi leti, danes ena redkih možnosti za izkoriščanje te zemlje, ki se zelo malo uporablja za vinogradništvo in gojenje žitaric.

Razvoj kozjereje je spodbujalo tudi dejstvo, da je bila dolina reke Cher za pretok ljudi (prenos navad in znanja o proizvodnji sira) in trgovinske tokove (komercialna os Nantes–Lyon) vedno zelo pomembna komunikacijska pot med vzhodom in zahodom.

Na območju proizvodnje je zmerno oceansko podnebje, katerega celinski vpliv se postopoma povečuje od zahoda proti vzhodu. Padavine so lepo razporejene skozi vse leto, povprečno pa jih zapade od 650 do 750 mm/leto. Temperature so blage z razmeroma izrazitimi temperaturnimi razlikami med zimo in poletjem (povprečna temperatura januarja je 4,8 °C, julija pa 18,9 °C). Mile zime in redko suha poletja omogočajo gojenje številnih žitaric in krme, potrebnih za krmljenje koz.

Človeški dejavniki

Proizvodnja sira „Selles-sur-Cher“ je bila na začetku družinska dejavnost, ki so jo najpogosteje opravljale ženske, ki so sprejele tehnologije predelave mleka s prilagodljivimi tehnološkimi časi, in je bila združljiva z drugimi obveznostmi na kmetiji in v družini.

Sir se je za zorenje shranjeval v shrambi, ki je bila pogosto prizidana na severni strani hiše. Uporaba pepela in nato prahu lesnega oglja, zmešanega s soljo, je zagotavljala kakovost med zorenjem.

Konec 19. stoletja so trgovci z jajci in perutnino redno obiskovali kmetije ter poleg jajc in perutnine pobirali tudi sir. Nekateri so se specializirali za to dejavnost in so pobirali svež sir, ga posuli s pepelom, pustili, da je do konca dozorel, nato pa so ga tržili.

Glavno središče za zbiranje in nadaljnjo prodajo tega sira je bilo mesto Selles-sur-Cher. Zato je bil sir poimenovan po kraju zorenja.

V začetku 20. stoletja se je proizvodnja kozjega sira postopno povečala zaradi preskrbe industrijskih mest, kot so Tours, Blois, Vierzon, Châteauroux, Pariz in Lyon. Proizvodnja iz kozjega mleka se je povečevala hkrati z razvojem vzrejnih tehnik (prosta hlevska reja, molzni stroji, uvedba alpske in sanske rase za izboljšanje staleža lokalnega porekla) ter profilaktičnih in veterinarskih sredstev (sredstva za zatiranje zajedavcev, antibiotiki). Temu sta hitro sledila specializacija kozjerejcev, tako prirejevalcev mleka kot kmetijskih proizvajalcev (ki prodajajo neposredno ali dobavljajo mleko zorilcu), in ustanavljanje mlekarskih zadrug.

Sir „Selles-sur-Cher“ je bil nato z odlokom z dne 21. aprila 1975 priznan kot kontrolirana označba porekla.

5.2   Posebnosti proizvoda

„Selles-sur-Cher“ je sir, proizveden iz malo usirjenega polnomastnega surovega kozjega mleka, ki mu je dodana mlečna sirnina.

Površina sira je soljena in z rastlinskim ogljem sivo pobarvana. Zorenje po usirjenju traja najmanj 10 dni.

Sir „Selles-sur-Cher“ je znan po:

| | značilni, spodaj nekoliko širši obliki; |
| --- | --- |

značilni, spodaj nekoliko širši obliki;

| | bledi slonokoščeno beli barvi testa z gladko in homogeno teksturo; |
| --- | --- |

bledi slonokoščeno beli barvi testa z gladko in homogeno teksturo;

| | mlečnosti, ki se med zorenjem postopno zmanjšuje; |
| --- | --- |

mlečnosti, ki se med zorenjem postopno zmanjšuje;

| | posipanju površine s pepelom, ki daje skorji barvo, ki se z zorenjem spreminja od pepelnato sive do sivomodre. Sestavljajo jo predvsem plesni Geotrichum in kvasovke. |
| --- | --- |

posipanju površine s pepelom, ki daje skorji barvo, ki se z zorenjem spreminja od pepelnato sive do sivomodre. Sestavljajo jo predvsem plesni Geotrichum in kvasovke.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Na različnih predelih s slabim kmetijskim potencialom se je koza hitro izkazala za „kravo revežev“, ki omogoča izkoriščanje revne zemlje.

Zaradi peščenih in ilovnato-peščenih območij zahodne Sologne in doline reke Cher ter podnebja v tej regiji so potrebni posebni načini krmljenja, ki temeljijo na proizvodnji suhe krme, ki je osnova obroka za koze. Potrebo po proizvodnji suhe krme je spremljalo izkoriščanje travnikov z majhnim kmetijskim pomenom (na primer poplavnih ravnin ob reki Fouzon), s čimer se je na območjih, neugodnih za druge vrste proizvodnje, ukoreninila dinamična kozjereja. Še danes na teh območjih, ki ne privlačijo drugih kmetijskih dejavnosti, kot sta vinogradništvo ali gojenje žitaric, stojijo objekti za kozjerejo.

Zahteve po neodvisni preskrbi s krmo, vnesene v specifikacijo, potrjujejo tradicijo krmljenja čred s travami. Rejci z izbiro koz, ki so prilagojene okolju in razmeram za krmljenje ter sposobne dajati kakovostno mleko za proizvodnjo sira, sirarju omogočajo, da izrazi posebnosti, ki jih zagotavljata krma in mikrobna flora mleka. V tem smislu so neodvisnost preskrbe s krmo, upoštevanje minimalne vlaknatosti obroka (vsebnost celuloze) in reja koz za obnovo staleža (obvladovanje genetike) na geografskem območju jamstvo za ohranitev tega znanja in izkušenj.

Standardizacija oblike sira je posledica odnosov z zorilci. Sir „Selles-sur-Cher“ se uvršča med razmeroma velike mlečne sire. Zaradi vrste kalupa, ki se tradicionalno uporablja (kalup z dnom), trajanja sesirjenja (od 18 do 48 ur pri temperaturi pod 25 °C) in trajanja odcejanja v kalupih začne zoreti razmeroma mokra sirnina.

Čeprav je na začetku pokrivanje s pepelom olajšalo shranjevanje sira v shrambi in nato v sušilnici za sir, danes rastlinsko oglje in sol skupaj s floro na površini skorje ustvarjata kompleksno mešanico, ki uravnava kemične izmenjave v zorilnici, v kateri se ohranja razmeroma visoka stalna temperatura. Ta tehnika pripomore k teksturi testa in razvoju arom.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSelles-sur-Cher.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Prim. opombo 3.

---

| 25.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/40

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 179/10

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„JAMÓN DE TREVÉLEZ“

ES št.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — | ☒ | dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — |  | označevanje |
| — | ☒ | nacionalne zahteve |
| — | ☒ | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—

☒

dokazilo o poreklu

—

☒

metoda pridobivanja

—



povezanost

—



označevanje

—

☒

nacionalne zahteve

—

☒

drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

3.1   V celotnem dokumentu se izraz „posebna označba“ nadomesti z izrazom „zaščitena geografska označba“

UTEMELJITEV: člen 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 je določal, da se lahko uporabljata označbi ZOP/ZGO ali enakovredne tradicionalne nacionalne označbe (ustrezne označbe so bile objavljene z odredbo z dne 25. januarja 1994 v španskem uradnem listu št. 23 z dne 27. januarja 1994). Sedanja zakonodaja ne predvideva možnosti uporabe tradicionalnih nacionalnih izrazov. Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 določa, da so dovoljene samo označbe ali znaki Skupnosti. Ta določba je začela veljati 1. maja 2009 in ne vpliva na proizvode, ki so bili dani na trg pred tem datumom.

3.2   Opis proizvoda: slanost (točka B: opis proizvoda)

V odstavku, ki se glasi:

„Slanost: izražena kot največ 10-odstotna vsebnost natrijevega klorida v razmaščeni suhi snovi, ki se določa na prečnem delu pršuta brez kože, odvzetem 4 cm od glave stegnenice“,

se izraz „v razmaščeni suhi snovi“ nadomesti z izrazom „v naravnem vzorcu“.

UTEMELJITEV: sedaj ni določeno, da morajo rezultati temeljiti na določeni vrsti vzorca, in ker analiza razmaščenega suhega vzorca potrošniku ne daje jasnih podatkov o količini soli, ki jo zaužije s tem proizvodom, je bil sprejet bolj realističen in razumljivejši izraz. S potrošnikovega vidika ta metoda natančneje opredeljuje zaznavanje slanosti ali neslanosti kot metoda, ki temelji na razmaščenem suhem vzorcu, ki nikakor ne ustreza proizvodu, ki se trži.

Zaradi spremembe vrste vzorca je največja vsebnost natrijevega klorida od 10 % (v razmaščeni suhi snovi) do 5 % (v naravnem vzorcu), kajti za pršut „Jamón de Trevélez“ sta značilni prepredenost z maščobo (od 5 do 10 % glede na vrsto pršuta) in povprečna 50-odstotna skupna vsebnost vlage.

Končna različica tega stavka se glasi:

„Slanost: izražena kot vsebnost natrijevega klorida v naravnem vzorcu, ki je nižja ali enaka 5 % in se določa na prečnem delu pršuta brez kože, odvzetem 4 cm od glave stegnenice“.

3.3   Faza kvalifikacije: dokazila o proizvodnji na opredeljenem območju (točka D)

Faza kvalifikacije: dokazila o proizvodnji na opredeljenem območju (točka D)

V odstavku, ki se glasi:

„Pršuti se dokončno kvalificirajo po končnem pregledu in preverjanju, med katerim se preučijo zmanjšanje obsega, trajanje sušenja in kakovost pršuta, kajti vsak kos je treba ob prevzemu opremiti z oštevilčenim pečatom“,

se izraz „ob prevzemu“ nadomesti z izrazom „v postopku izdelave proizvoda“.

UTEMELJITEV: ta odstavek je spremenjen, ker se je spremenil sistem organizacije dela; prej se je proizvod opremil s pečatom ob njegovi začetni kvalifikaciji ob prevzemu in včasih je bilo treba v fazi izdelave nekatere pečate zlomiti, ker je bilo ugotovljeno, da zahteve, ki veljajo za „Jamón de Trevélez“, niso bile izpolnjene. Danes se oštevilčeni pečat namesti ob končni kvalifikaciji proizvoda, ki poteka med postopkom njegove izdelave.

V začetni fazi postopka ni mogoče vedeti, ali bo proizvod izpolnjeval zahteve iz specifikacije.

3.4   Metoda pridobivanja: pridobivanje proizvoda (točka E). Faze izdelave: soljenje

Metoda pridobivanja: pridobivanje proizvoda (točka E). Faze izdelave: soljenje

Črta se naslednji pododstavek:

„Postopek soljenja se izvaja samo od vključno oktobra do vključno marca. Vendar lahko regulativni organ ob upoštevanju podnebnih razmer dovoli podaljšanje ali skrajšanje tega obdobja.“

UTEMELJITEV: ta pododstavek, s katerim je od aprila do septembra prepovedano začeti izdelovati pršut, se črta, ker veljavna zakonodaja s področja higiene in zdravja, to je Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora, določa, da se soljenje izvaja pri nadzorovani temperaturi, da se prepreči razvoj patogenih mikroorganizmov. V nadzorovanih razmerah se izdelava proizvoda lahko začne v katerem koli obdobju leta. Zato ni potrebno stalno dovoljenje regulativnega organa za podaljšanje tega obdobja, saj so razmere nadzorovane in torej neodvisne od podnebja.

3.5   Metoda pridobivanja: pridobivanje proizvoda (točka E). Faze izdelave: presoljevanje

Metoda pridobivanja: pridobivanje proizvoda (točka E). Faze izdelave: presoljevanje

V odstavku, ki se glasi:

„Pršuti nato preidejo v fazo presoljevanja, ki poteka v naravi, njen namen pa je počasna in postopna dehidracija, ki spodbuja enakomerno porazdelitev soli v mišični masi pršuta“,

se črta stavek „ki poteka v naravi“.

UTEMELJITEV: obstoječa zakonodaja ter vse študije in raziskave o tej bistveni fazi proizvodnje pršuta dokazujejo, da mora faza presoljevanja potekati pri nadzorovani temperaturi in vlažnosti, da se zagotovi neškodljivost proizvoda.

V odstavku, ki se glasi:

„Izjemoma lahko regulativni organ ob upoštevanju vremenskih razmer dovoli, da se ta postopek izvaja pri nadzorovani relativni temperaturi in vlažnosti (temperature od 3 do 7 °C in relativna vlažnost od 75 do 85 %). Postopek lahko traja največ 30 dni“,

se črta stavek „Izjemoma lahko regulativni organ ob upoštevanju vremenskih razmer dovoli, da se ta postopek (...)“.

UTEMELJITEV: tega, da mora faza presoljevanja potekati pri nadzorovani temperaturi in vlažnosti, da se zagotovita neškodljivost proizvoda in spoštovanje hladilne verige, ne dokazuje regulativni organ, temveč obstoječa zakonodaja ter vse študije in raziskave o tej bistveni fazi proizvodnje pršuta.

Predhodnemu odstavku se doda stavek: „Temperatura in vlažnost se v postopku spreminjata in se glede na letni čas postopoma prilagajata razmeram, ki prevladujejo v naravni sušilnici.“

UTEMELJITEV: da se prepreči prekinitev hladilne verige med presoljevanjem in naravnim sušenjem v skladu z določbami Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil.

Stavek „Postopek lahko traja največ 30 dni“, se spremeni v „Postopek lahko traja največ 90 dni“.

UTEMELJITEV: očitno je, da je bilo 30-dnevno obdobje presoljevanja, opredeljeno v specifikaciji, določeno v povezavi z obdobjem soljenja stegen, ki je zaradi podnebnih razmer lahko trajalo samo od oktobra do marca, zato je moralo presoljevanje pršutov potekati najmanj 30 dni v mesecih, ko sta bili temperatura in vlažnost lahko primernejši, kar je omogočilo prehod v naslednjo fazo, to je sušenje, pri podobnih temperaturah in vlažnosti.

3.6   Struktura pregleda (točka G)

Struktura pregleda (točka G)

Naslov točke G „Struktura pregleda“ se spremeni v „Preverjanje upoštevanja specifikacije“, v besedilu pa se črtajo vsi sklici na prejšnji naslov. Dodajo se naslednji odstavki:

„Preverjanje upoštevanja specifikacije pred trženjem proizvoda se izvaja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006.

Organ, pristojen za nadzor, je Dirección General de Calidad, Industrias Agroalimentarias y Producción Ecológica de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía — C/ Tabladilla, s/n — 41071 Séville — tel. +34 955032278 — faks +34 955032112 – E-naslov: dg-ciape.sscc.capma@juntadeandalucia.es

Informacije o organih, pristojnih za preverjanje upoštevanja pogojev iz specifikacije, so objavljene na spletni strani:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/areas-tematicas/industrias-agroalimentarias/calidad-y-promocion-agroalimentaria/denominaciones-de-calidad/jamones-y-paletas.html

Posebne naloge so naloge, ki izhajajo iz preverjanja upoštevanja specifikacije pred trženjem proizvoda.“

UTEMELJITEV: predlaga se prilagoditev besedila, da odstavek ne bi zastarel.

Predlagano besedilo vsebuje pojasnila o pristojnem organu in sklic na spletno stran z organi, pristojnimi za preverjanje upoštevanja specifikacije.

3.7   Nacionalne pravne zahteve (točka I)

Nacionalne pravne zahteve (točka I)

Ta odstavek se spremeni, tako da se prilagodi veljavni zakonodaji, ki vključuje zakonodajo EU.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

3

„JAMÓN DE TREVÉLEZ“

„JAMÓN DE TREVÉLEZ“

ES št.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

ES št.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

Ime

„Jamón de Trevélez“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| Skupina 1.2 | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Vrsta živali, primernih za pridobivanje kosov, ki se uporabljajo za proizvodnjo pršuta, zaščitenega z geografsko označbo „Jamón de Trevélez“, je nastala s križanjem pasem Landrace, Large–White in Duroc–Jersey.

Značilnosti pršuta z zaščiteno geografsko označbo „Jamón de Trevélez“ so:

| — | zaobljena oblika, ima kožo in nogico; |
| --- | --- |

—

zaobljena oblika, ima kožo in nogico;

| — | najkrajši čas sušenja (14, 17 ali 20 mesecev) se določi glede na težo svežega pršuta; |
| --- | --- |

—

najkrajši čas sušenja (14, 17 ali 20 mesecev) se določi glede na težo svežega pršuta;

| — | rdeča barva in svetleč videz prereza, mišična masa delno prepredena z maščobo; |
| --- | --- |

—

rdeča barva in svetleč videz prereza, mišična masa delno prepredena z maščobo;

| — | prefinjen in ne zelo slan okus mesa; |
| --- | --- |

—

prefinjen in ne zelo slan okus mesa;

| — | slanost naravnega vzorca, izražena kot vsebnost natrijevega klorida v odstotkih: ≤ 5. Test slanosti se opravi najpozneje en mesec po dnevu, ko je ugotovljeno, da pršut izpolnjuje vse zahteve za oznako „Jamón de Trevélez“. |
| --- | --- |

—

slanost naravnega vzorca, izražena kot vsebnost natrijevega klorida v odstotkih: ≤ 5. Test slanosti se opravi najpozneje en mesec po dnevu, ko je ugotovljeno, da pršut izpolnjuje vse zahteve za oznako „Jamón de Trevélez“.

(Test se opravi na prečnem delu pršuta brez kože, odvzetem 4 cm od glave stegnenice.)

Maščoba ima mastno konsistenco, je svetleča, belo-rumenkaste barve in prijetnega okusa.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

Kosi, ki se uporabljajo za proizvodnjo pršuta, zaščitenega z geografsko označbo „Jamón de Trevélez“, se pridobivajo iz živali, ki so nastale s križanjem pasem Landrace, Large–White in Duroc–Jersey.

Za proizvodnjo zaščitenih pršutov se lahko uporabijo samo kosi z naslednjimi debelinami in značilnostmi podkožne maščobe:

| — | najmanj centimetrska plast, prepredena z maščobo, za kose, ki tehtajo manj kot 12,3 kg; |
| --- | --- |

—

najmanj centimetrska plast, prepredena z maščobo, za kose, ki tehtajo manj kot 12,3 kg;

| — | najmanj 1,5-centimetrska plast, prepredena z maščobo, za kose, ki tehtajo od 12,3 do 13,5 kg; |
| --- | --- |

—

najmanj 1,5-centimetrska plast, prepredena z maščobo, za kose, ki tehtajo od 12,3 do 13,5 kg;

| — | najmanj 2-centimetrska plast za kose, ki tehtajo več kot 13,5 kg. |
| --- | --- |

—

najmanj 2-centimetrska plast za kose, ki tehtajo več kot 13,5 kg.

Kosi se pridobivajo iz kastriranih samcev ali samic.

Pršuti z zaščiteno geografsko označbo „Jamón de Trevélez“ se lahko proizvajajo samo iz kosov, ki imajo pH polopnaste mišice med 5,5 in 6,4. Vrednost pH se določi najmanj 24 ur po zakolu živali.

Teža svežega stegna je več kot 11,3 kg.

Prevozi iz klavnice v sušilnico in zorilnico se vedno opravljajo v vozilih, skladnih z veljavnimi predpisi, tako da je temperatura kosov na sredini od 1 °C do 3 °C in manj kot 4 °C v globini 1 cm ob vstopu v prostor za soljenje.

Za soljenje se uporablja morska sol brez dodatkov.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Se ne uporablja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

| 1. | Soljenje |
| --- | --- |

1.

Soljenje

| 2. | Spiranje |
| --- | --- |

2.

Spiranje

| 3. | Presoljevanje |
| --- | --- |

3.

Presoljevanje

| 4. | Sušenje in zorenje |
| --- | --- |

4.

Sušenje in zorenje

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Se ne uporablja.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Na etiketah je obvezna navedba „Indicación Geográfica Protegida “Jamón de Trevélez” “ (zaščitena geografska označba „Jamón de Trevélez“).

Image

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Kratka opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje zaščitene geografske označbe „Jamón de Trevélez“ je v provinci Granada, na jugozahodnem pobočju gorske verige Sierra Nevada, v delu regije na najvišji nadmorski višini, imenovanem Alpujarra. To je naravno območje, na katerem zlasti dejavniki višine, temperature in vlažnosti dajejo proizvodu posebne značilnosti, ki so postale tradicionalne.

Vključuje območja na nadmorski višini več kot 1 200 m v naslednjih občinah: Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Taha, Bubión, Capileira in Bérchules v provinci Granada.

Vse te občine so del nacionalnega parka Sierra Nevada, vključno z območjem Alpujarras v Granadi.

5.   Povezanost z geografskim območjem

Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Posebne organoleptične značilnosti pršuta „Jamón de Trevélez“ so rezultat naravnega okolja, v katerem se proizvaja (osrednji del naravnega parka Sierra Nevada) ter ki skupaj s podnebjem in rastlinjem pogojuje razvoj posebne mikrobne flore v proizvodu. Pršuti „Jamón de Trevélez“ se proizvajajo na nadmorski višini nad 1 200 m in do 1 900 m, kjer so hrastovi gozdovi in številne endemične rastlinske vrste, svojstvene gorski verigi Sierra Nevada.

Zlasti dejavniki višine, temperature in vlažnosti, ki so značilni za to območje, dajo proizvodu v fazi zorenja posebne značilnosti, ki so postale tradicionalne.

Posebne proizvodne metode vključujejo preverjanje trajanja soljenja proizvoda glede na velikost kosa, tako da pršut absorbira ustrezno količino soli in je ne vsebuje preveč; proizvod se tako stabilizira in je pripravljen za dolgo zorenje. Po presoljevanju in med zorenjem proizvajalec na podlagi pravilne presoje videza pršuta in razmer (temperatura in vlažnost) v različnih delih sušilnice zagotovi dolgo in postopno sušenje, potrebno za ta pršut. Med sušenjem se opravita dva postopka, to sta prestavitev kosov v najprimernejše dele sušilnice glede na vlažnost in temperaturo teh delov ter odpiranje in zapiranje sistemov naravnega zračenja sušilnice (okna), tako da se dosežejo najprimernejše temperature in vlažnost.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

ZGO „Jamón de Trevélez“ temelji na posebnem ugledu proizvoda.

Pršut „Jamón de Trevélez“ je že več kot 200 let priznan kot edinstven proizvod, povezan z območjem Alpujarra v provinci Granada, o katerem pričajo številne omembe v literaturi iz XIX. stoletja in priznani pisatelji iz tega obdobja, na primer Pedro Antonio de Alarcón, španski pisatelj, rojen v mestu Guadix leta 1833.

Tudi Cervantes je poznal te pršute, katerih odlike je večkrat omenil v svojih delih.

Tudi Gregorio Marañón, španski pisatelj in mislec, rojen v Madridu leta 1887, ter prijatelj politika Natalia Rivasa z območja Alpujarra je hvalil pršut „Jamón de Trevélez“ skupaj z vrlinami andaluzijskega gaspača, saj je trdil, da „gaspaču manjka samo nekaj rezin pršuta ‚Jamón de Trevélez‘, da bi dobili skoraj popolno jed“.

Najpomembnejša zgodovinska referenca pršuta „Jamón de Trevélez“ nosi datum 12. oktober 1862, ko je kraljica Izabela II. občini Trevélez dovolila, da postane uradni dobavitelj kraljeve hiše in za pršute uporablja kraljevi pečat z besedilom „Nagrada Nj. veličanstva kraljice Izabele II. leta 1862. Trevélez“, kar dokazuje kakovost pršuta.

Victorii Eugénie de Montijo, soprogi Napoleona III. in nekronani cesarici Francije, gre zasluga, da je pršut „Jamón de Trevélez“ zaslovel onkraj španskih meja in se znašel na dvornih jedilnikih (slavna francoska kuhinja).

Posebne značilnosti pršuta „Jamón de Trevélez“ so:

| — | dolgo, postopno in naravno zorenje; |
| --- | --- |

—

dolgo, postopno in naravno zorenje;

| — | nizka vsebnost soli, katere količina se nadzoruje; |
| --- | --- |

—

nizka vsebnost soli, katere količina se nadzoruje;

| — | brez dodanih solitrnih kislin E 250 in E 252 ali drugih vrst dodatkov med sušenjem proizvoda. |
| --- | --- |

—

brez dodanih solitrnih kislin E 250 in E 252 ali drugih vrst dodatkov med sušenjem proizvoda.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Pršut „Jamón de Trevélez“ je že 200 let priznan in povezan z okoljem območja Alpujarra alta. Ves ta čas so se ohranjali znanje in obrtne metode, ki so jih proizvajalci pršuta, specializirani za naravno sušenje, prenašali iz roda v rod; njihovo praktično znanje zato neposredno vpliva na značilnosti pršuta „Jamón de Trevélez“.

Na značilnosti končnega proizvoda vplivata tudi geografsko okolje in podnebje v regiji, ki leži na nadmorski višini med 1 200 m in vrhovi gorske verige Sierra Nevada v hladnem območju, za katerega so značilne obilne snežne padavine pozimi, vetrovi iz smeri Sierre Nevade (Cierza) in nizke temperature poleti, kar omogoča naravno sušenje pršuta, proizvedenega na tem območju, po čemer se razlikuje od drugih pršutov.

Okoljske razmere, to je mrzle zime in sveža poletja, omogočajo dolgo sušenje v naravnih razmerah. Omogočajo tudi izdelavo proizvodov z nizko vsebnostjo soli, ker se njena količina prilagodi kosu in ker se pršutu zagotovi dovolj časa, da se počasi in postopoma suši na svežem zraku v Trevélezu brez uporabe drugih umetnih konzervansov, na primer solitrnih kislin, saj temperature omogočajo sušenje proizvoda v razmerah, ki zagotavljajo njegovo neškodljivost ter ohranjajo njegove mikrobiološke in organoleptične značilnosti.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

4

Celotno besedilo specifikacije zadevnega proizvoda je dosegljivo na spletni strani

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_modificado_Jamon_Trevelez.pdf

ali neposredno na vstopni strani Ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in okolje (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), in sicer na naslednji način: „Industrias Agroalimentarias“/„Calidad y Promoción“/„Denominaciones de Calidad“/„Jamones y Paletas“; specifikacija je pod imenom označbe kakovosti.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

3

(4)  Prim. opombo 3.

4

---