# Az Európai Unió L 200/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 200 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. július 30. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 200

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. július 30.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1236/2005/EK rendelete (2005. június 27.) egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről | 1 |
| | | A Bizottság 1237/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 20 |
| | * | A Bizottság 1238/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az almára vonatkozó forgalmazási előírás megállapításáról szóló 85/2004/EK rendelet módosításáról | 22 |
| | * | A Bizottság 1239/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az egyes vajfélékre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló 581/2004/EK rendelet és a sovány tejporra nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló 582/2004/EK rendelet módosításáról | 32 |
| | * | A Bizottság 1240/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az 1279/98/EK rendeletnek a Romániából származó marha- és borjúhústermékekre vonatkozó bizonyos vámkontingensek tekintetében történő módosításáról | 34 |
| | * | A Bizottság 1241/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a Romániából származó egyes élő szarvasmarhafélékre vonatkozó, a 2003/18/EK tanácsi határozatban előírt vámkontingens alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapításáról | 38 |
| | | A Bizottság 1242/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében | 45 |
| | | A Bizottság 1243/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében | 47 |
| | | A Bizottság 1244/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 429/90/EGK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében megnyitott 340. egyedi pályázati eljárás vonatkozásában | 49 |
| | | A Bizottság 1245/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban | 50 |
| | | A Bizottság 1246/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a 2799/1999/EK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében kibocsátott 87. egyedi pályázati felhívásról | 51 |
| | | A Bizottság 1247/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 24. egyenkénti pályázati felhívásra | 52 |
| | | A Bizottság 1248/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a 214/2001/EK rendeletben a sovány tejből készült tejpor értékesítésével kapcsolatos állandó pályázati felhívás keretében megtartandó 23. egyedi pályázati felhívásban alkalmazandó minimális ár rögzítéséről | 53 |
| | | A Bizottság 1249/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről | 54 |
| | | A Bizottság 1250/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről | 56 |
| | | A Bizottság 1251/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről | 58 |
| | | A Bizottság 1252/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről | 60 |
| | | A Bizottság 1253/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 62 |
| | | A Bizottság 1254/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vegyiparban felhasznált fehér cukorra nyújtott termelési visszatérítések megállapításáról a 2005. augusztus 1-jétől augusztus 31-ig terjedő időszakra | 64 |
| | | A Bizottság 1255/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az egyes tejtermékekre vonatkozóan a 2535/2001/EK rendelet által megnyitott egyes vámkontingensek keretében 2005 júliusban benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról | 65 |
| | | A Bizottság 1256/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonaágazatban 2005. augusztus 1-i alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 68 |
| | | A Bizottság 1257/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a B rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (őszibarack) | 71 |
| | | A Bizottság 1258/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 72 |
| | * | A Bizottság 1259/2005/EK rendelete (2005. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 73 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1236/2005/EK rendelete (2005. június 27.) egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről

1

A Bizottság 1237/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

20

*

A Bizottság 1238/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az almára vonatkozó forgalmazási előírás megállapításáról szóló 85/2004/EK rendelet módosításáról

22

*

A Bizottság 1239/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az egyes vajfélékre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló 581/2004/EK rendelet és a sovány tejporra nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló 582/2004/EK rendelet módosításáról

32

*

A Bizottság 1240/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az 1279/98/EK rendeletnek a Romániából származó marha- és borjúhústermékekre vonatkozó bizonyos vámkontingensek tekintetében történő módosításáról

34

*

A Bizottság 1241/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a Romániából származó egyes élő szarvasmarhafélékre vonatkozó, a 2003/18/EK tanácsi határozatban előírt vámkontingens alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapításáról

38

A Bizottság 1242/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében

45

A Bizottság 1243/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében

47

A Bizottság 1244/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 429/90/EGK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében megnyitott 340. egyedi pályázati eljárás vonatkozásában

49

A Bizottság 1245/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban

50

A Bizottság 1246/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a 2799/1999/EK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében kibocsátott 87. egyedi pályázati felhívásról

51

A Bizottság 1247/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 24. egyenkénti pályázati felhívásra

52

A Bizottság 1248/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a 214/2001/EK rendeletben a sovány tejből készült tejpor értékesítésével kapcsolatos állandó pályázati felhívás keretében megtartandó 23. egyedi pályázati felhívásban alkalmazandó minimális ár rögzítéséről

53

A Bizottság 1249/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

54

A Bizottság 1250/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

56

A Bizottság 1251/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

58

A Bizottság 1252/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

60

A Bizottság 1253/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

62

A Bizottság 1254/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a vegyiparban felhasznált fehér cukorra nyújtott termelési visszatérítések megállapításáról a 2005. augusztus 1-jétől augusztus 31-ig terjedő időszakra

64

A Bizottság 1255/2005/EK rendelete (2005. július 29.) az egyes tejtermékekre vonatkozóan a 2535/2001/EK rendelet által megnyitott egyes vámkontingensek keretében 2005 júliusban benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

65

A Bizottság 1256/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a gabonaágazatban 2005. augusztus 1-i alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

68

A Bizottság 1257/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a B rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (őszibarack)

71

A Bizottság 1258/2005/EK rendelete (2005. július 29.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

72

*

A Bizottság 1259/2005/EK rendelete (2005. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

73

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Románia közötti társulás létrehozásáról szóló európai megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésére vonatkozó tájékoztató | 91 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2002. október 30.) az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében végrehajtott eljárásról (COMP/E-2/37.784 – Műtárgypiaci aukciós házak)
  (az értesítés a C(2002) 4283 végleges dokumentummal, valamint a C(2002) 4283/7 és a C(2002 4283/8 helyesbítésekkel történt)

   (
  1
  ) | 92 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 26.) egyes lengyelországi hal-, hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 2003-as csatlakozási okmány XII. melléklete B. függelékének módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 2813. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 96 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Románia közötti társulás létrehozásáról szóló európai megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésére vonatkozó tájékoztató

91

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2002. október 30.) az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében végrehajtott eljárásról (COMP/E-2/37.784 – Műtárgypiaci aukciós házak)
  (az értesítés a C(2002) 4283 végleges dokumentummal, valamint a C(2002) 4283/7 és a C(2002 4283/8 helyesbítésekkel történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2002) 4283 végleges dokumentummal, valamint a C(2002) 4283/7 és a C(2002 4283/8 helyesbítésekkel történt)

1

92

*

A Bizottság határozata (2005. július 26.) egyes lengyelországi hal-, hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 2003-as csatlakozási okmány XII. melléklete B. függelékének módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 2813. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 2813. számú dokumentummal történt)

1

96

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/592/KKBP határozata (2005. július 29.) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspont végrehajtásáról | 98 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/592/KKBP határozata (2005. július 29.) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

98

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/1

---

A TANÁCS 1236/2005/EK RENDELETE

(2005. június 27.)

egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke értelmében az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása olyan alapelv, amely közös a tagállamokban. Erre figyelemmel a Közösség 1995-ben úgy határozott, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását a harmadik országokhoz fűződő kapcsolatainak egyik alapvető elemévé teszi. Döntés született arra vonatkozóan, hogy a harmadik országokkal kötött minden új, általános jellegű kereskedelmi, együttműködési és társulási megállapodásba egy e célt szolgáló záradékot kell illeszteni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke értelmében az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása olyan alapelv, amely közös a tagállamokban. Erre figyelemmel a Közösség 1995-ben úgy határozott, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását a harmadik országokhoz fűződő kapcsolatainak egyik alapvető elemévé teszi. Döntés született arra vonatkozóan, hogy a harmadik országokkal kötött minden új, általános jellegű kereskedelmi, együttműködési és társulási megállapodásba egy e célt szolgáló záradékot kell illeszteni.

| (2) | Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikke, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikke, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 3. cikke feltétlen és átfogó tilalmat ír elő a kínzás és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tekintetében. Egyéb rendelkezések, különösen az Egyesült Nemzetek Kínzás Elleni Nyilatkozata (1), valamint az Egyesült Nemzetek 1984. évi, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezménye kötelezi az államokat a kínzás megakadályozására. |
| --- | --- |

(2)

Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikke, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikke, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 3. cikke feltétlen és átfogó tilalmat ír elő a kínzás és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tekintetében. Egyéb rendelkezések, különösen az Egyesült Nemzetek Kínzás Elleni Nyilatkozata (1), valamint az Egyesült Nemzetek 1984. évi, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezménye kötelezi az államokat a kínzás megakadályozására.

| (3) | Az Európai Unió Alapjogi Chartája (2) 2. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy senkit sem lehet halálra ítélni vagy kivégezni. 1998. június 29-én a Tanács jóváhagyta az EU halálbüntetéssel kapcsolatos, harmadik országokra irányuló politikájára vonatkozó iránymutatásokat, és úgy határozott, hogy az Európai Unió törekedni fog a halálbüntetés egyetemes eltörlésének elérésére. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Alapjogi Chartája (2) 2. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy senkit sem lehet halálra ítélni vagy kivégezni. 1998. június 29-én a Tanács jóváhagyta az EU halálbüntetéssel kapcsolatos, harmadik országokra irányuló politikájára vonatkozó iránymutatásokat, és úgy határozott, hogy az Európai Unió törekedni fog a halálbüntetés egyetemes eltörlésének elérésére.

| (4) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4. cikke kimondja, hogy senkit nem lehet kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni. 2001. április 9-én a Tanács jóváhagyta az EU harmadik országokkal szembeni, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásait. Ezek az iránymutatások utalnak mind az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 1998. évi elfogadására, mind pedig a katonai jellegű felszerelések kivitelére vonatkozóan az EU egész területén alkalmazott ellenőrzések bevezetésére irányuló, folyamatban lévő erőfeszítésekre, mint olyan hatékony intézkedésekre, amelyek a kínzás és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetések megakadályozására irányulnak a közös kül- és biztonságpolitika keretein belül. Ezek az iránymutatások a harmadik országok olyan irányú ösztönözésére vonatkozóan is tartalmaznak rendelkezéseket, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára kialakított eszközök használatát, előállítását és kereskedelmét, valamint a bármely egyéb eszközzel történő ilyen irányú visszaéléseket megakadályozzák. Megállapítják továbbá, hogy a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés tiltása egyértelmű határokat szab a halálbüntetés alkalmazásának. Ennek megfelelően, és a fenti szövegekkel összhangban, a halálbüntetés semmilyen körülmények között nem tekinthető törvényes büntetési formának. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4. cikke kimondja, hogy senkit nem lehet kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni. 2001. április 9-én a Tanács jóváhagyta az EU harmadik országokkal szembeni, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásait. Ezek az iránymutatások utalnak mind az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 1998. évi elfogadására, mind pedig a katonai jellegű felszerelések kivitelére vonatkozóan az EU egész területén alkalmazott ellenőrzések bevezetésére irányuló, folyamatban lévő erőfeszítésekre, mint olyan hatékony intézkedésekre, amelyek a kínzás és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetések megakadályozására irányulnak a közös kül- és biztonságpolitika keretein belül. Ezek az iránymutatások a harmadik országok olyan irányú ösztönözésére vonatkozóan is tartalmaznak rendelkezéseket, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára kialakított eszközök használatát, előállítását és kereskedelmét, valamint a bármely egyéb eszközzel történő ilyen irányú visszaéléseket megakadályozzák. Megállapítják továbbá, hogy a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés tiltása egyértelmű határokat szab a halálbüntetés alkalmazásának. Ennek megfelelően, és a fenti szövegekkel összhangban, a halálbüntetés semmilyen körülmények között nem tekinthető törvényes büntetési formának.

| (5) | A kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni, 2001. április 25-én elfogadott és az EU-tagállamok által támogatott határozatában az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Bizottsága felszólította az Egyesült Nemzetek tagjait, hogy tegyenek megfelelő lépéseket – jogalkotási intézkedéseket is beleértve – többek között az olyan eszközök kivitelének a tiltására és megakadályozására, amelyeket kifejezetten kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára terveztek. Ezt a kitételt a 2002. április 16-án, 2003. április 23-án, 2004. április 19-én és 2005. április 19-én elfogadott határozatok megerősítették. |
| --- | --- |

(5)

A kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni, 2001. április 25-én elfogadott és az EU-tagállamok által támogatott határozatában az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Bizottsága felszólította az Egyesült Nemzetek tagjait, hogy tegyenek megfelelő lépéseket – jogalkotási intézkedéseket is beleértve – többek között az olyan eszközök kivitelének a tiltására és megakadályozására, amelyeket kifejezetten kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára terveztek. Ezt a kitételt a 2002. április 16-án, 2003. április 23-án, 2004. április 19-én és 2005. április 19-én elfogadott határozatok megerősítették.

| (6) | 2001. október 3-án az Európai Parlament állásfoglalást (3) fogadott el a Tanácsnak az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 8. operatív rendelkezése értelmében készített második éves beszámolójáról, amelyben arra ösztönzi a Bizottságot, hogy késedelem nélkül cselekedjen egy megfelelő közösségi eszköz létrehozása érdekében, amely megtiltja az olyan rendőrségi és biztonsági eszközök reklámozását, kereskedelmét és kivitelét, amelyek használata eredendően kegyetlen, embertelen vagy megalázó, továbbá gondoskodjon arról, hogy ez a közösségi eszköz felfüggessze az olyan rendőrségi és biztonsági eszközök átadását, amelyeknek az orvosi hatásai nem teljes mértékben ismertek, továbbá az ilyen eszközök átadását, amennyiben azok gyakorlati alkalmazása során bebizonyosodott, hogy fennáll a visszaélés vagy indokolatlan sérülés komoly kockázata. |
| --- | --- |

(6)

2001. október 3-án az Európai Parlament állásfoglalást (3) fogadott el a Tanácsnak az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 8. operatív rendelkezése értelmében készített második éves beszámolójáról, amelyben arra ösztönzi a Bizottságot, hogy késedelem nélkül cselekedjen egy megfelelő közösségi eszköz létrehozása érdekében, amely megtiltja az olyan rendőrségi és biztonsági eszközök reklámozását, kereskedelmét és kivitelét, amelyek használata eredendően kegyetlen, embertelen vagy megalázó, továbbá gondoskodjon arról, hogy ez a közösségi eszköz felfüggessze az olyan rendőrségi és biztonsági eszközök átadását, amelyeknek az orvosi hatásai nem teljes mértékben ismertek, továbbá az ilyen eszközök átadását, amennyiben azok gyakorlati alkalmazása során bebizonyosodott, hogy fennáll a visszaélés vagy indokolatlan sérülés komoly kockázata.

| (7) | Ezért helyénvaló közösségi szabályokat meghatározni az olyan áruk harmadik országokkal folytatott kereskedelmére vonatkozóan, amelyek halálbüntetés végrehajtása és kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használhatók. Ezek a szabályok jelentős mértékben hozzájárulnak az emberi élet és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásához, így a közerkölcsök védelmét szolgálják. A fenti szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a Közösség gazdasági szereplői számára ne származzon előny olyan kereskedelemből, amely vagy elősegíti, vagy más formában lehetővé teszi halálbüntetésre vagy a kínzásra és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre vonatkozó azon politikák végrehajtását, amelyek nem egyeztethetők össze a vonatkozó uniós iránymutatásokkal, az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint egyéb nemzetközi egyezményekkel és szerződésekkel. |
| --- | --- |

(7)

Ezért helyénvaló közösségi szabályokat meghatározni az olyan áruk harmadik országokkal folytatott kereskedelmére vonatkozóan, amelyek halálbüntetés végrehajtása és kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használhatók. Ezek a szabályok jelentős mértékben hozzájárulnak az emberi élet és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásához, így a közerkölcsök védelmét szolgálják. A fenti szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a Közösség gazdasági szereplői számára ne származzon előny olyan kereskedelemből, amely vagy elősegíti, vagy más formában lehetővé teszi halálbüntetésre vagy a kínzásra és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre vonatkozó azon politikák végrehajtását, amelyek nem egyeztethetők össze a vonatkozó uniós iránymutatásokkal, az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint egyéb nemzetközi egyezményekkel és szerződésekkel.

| (8) | E rendelet szempontjából helyénvaló a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés azon meghatározásait alkalmazni, amelyeket az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1984. évi egyezménye, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 3452 (XXX) határozata tartalmaz. A fenti meghatározások értelmezése során figyelembe kell venni az Emberi Jogok Európai Egyezményében és az EU vagy annak tagállamai által elfogadott vonatkozó dokumentumokban szereplő megfelelő fogalmak értelmezésére vonatkozó esetjogot. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet szempontjából helyénvaló a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés azon meghatározásait alkalmazni, amelyeket az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1984. évi egyezménye, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 3452 (XXX) határozata tartalmaz. A fenti meghatározások értelmezése során figyelembe kell venni az Emberi Jogok Európai Egyezményében és az EU vagy annak tagállamai által elfogadott vonatkozó dokumentumokban szereplő megfelelő fogalmak értelmezésére vonatkozó esetjogot.

| (9) | Be kell tiltani az olyan eszközök kivitelét és behozatalát, amelyeknek a halálbüntetésen vagy kínzáson és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódon vagy büntetésen kívül nincs más felhasználási formája. |
| --- | --- |

(9)

Be kell tiltani az olyan eszközök kivitelét és behozatalát, amelyeknek a halálbüntetésen vagy kínzáson és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódon vagy büntetésen kívül nincs más felhasználási formája.

| (10) | Szükséges továbbá korlátozni egyes olyan áruk kivitelét, amelyek nemcsak kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használhatók fel, hanem törvényes célokra is. A fenti korlátozásnak olyan árukra kell vonatkoznia, amelyeket elsősorban bűnüldözési célokra alkalmaznak, és – hacsak a fenti korlátozás nem aránytalan – bármely egyéb olyan eszközre vagy termékre, amely kialakítása és műszaki jellemzői figyelembevételével kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából való visszaélésre alkalmas. |
| --- | --- |

(10)

Szükséges továbbá korlátozni egyes olyan áruk kivitelét, amelyek nemcsak kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használhatók fel, hanem törvényes célokra is. A fenti korlátozásnak olyan árukra kell vonatkoznia, amelyeket elsősorban bűnüldözési célokra alkalmaznak, és – hacsak a fenti korlátozás nem aránytalan – bármely egyéb olyan eszközre vagy termékre, amely kialakítása és műszaki jellemzői figyelembevételével kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából való visszaélésre alkalmas.

| (11) | A bűnüldözés eszközeit tekintve meg kell jegyezni, hogy a bűnüldöző szervek magatartási kódexének (4) 3. cikke szerint a bűnüldözési tisztviselők csak akkor alkalmazhatnak erőszakot, amikor az feltétlenül szükséges, és csak olyan mértékben, amennyire azt feladatuk végrehajtása megkívánja. Az Egyesült Nemzeteknek a bűnözés megelőzéséről és a bűnelkövetőkkel való bánásmódról szóló, 1990. évi nyolcadik kongresszusa által elfogadott, az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó alapelvek előírják, hogy a bűnüldözési tisztviselőknek feladatuk végrehajtása során lehetőség szerint törekednie kell az erőszakmentes eszközök alkalmazására, mielőtt erőszak és lőfegyverek alkalmazásához folyamodnának. |
| --- | --- |

(11)

A bűnüldözés eszközeit tekintve meg kell jegyezni, hogy a bűnüldöző szervek magatartási kódexének (4) 3. cikke szerint a bűnüldözési tisztviselők csak akkor alkalmazhatnak erőszakot, amikor az feltétlenül szükséges, és csak olyan mértékben, amennyire azt feladatuk végrehajtása megkívánja. Az Egyesült Nemzeteknek a bűnözés megelőzéséről és a bűnelkövetőkkel való bánásmódról szóló, 1990. évi nyolcadik kongresszusa által elfogadott, az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó alapelvek előírják, hogy a bűnüldözési tisztviselőknek feladatuk végrehajtása során lehetőség szerint törekednie kell az erőszakmentes eszközök alkalmazására, mielőtt erőszak és lőfegyverek alkalmazásához folyamodnának.

| (12) | A fentiek figyelembevételével az alapelvek támogatják a nem halálos, ártalmatlanító fegyverek kifejlesztését a megfelelő helyzetekben történő felhasználásra, elismerve ugyanakkor, hogy ilyen fegyverek alkalmazása alapos ellenőrzést igényel. Ezzel összefüggésben egyes, a rendőrség által önvédelemre és zavargások megfékezésére hagyományosan alkalmazott eszközöket úgy módosítottak, hogy azok alkalmassá váljanak személyek ártalmatlanná tétele céljából elektromos sokk és vegyi anyagok alkalmazására. Bizonyos jelek arra mutatnak, hogy több országban az ilyen fegyverekkel kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából visszaélnek. |
| --- | --- |

(12)

A fentiek figyelembevételével az alapelvek támogatják a nem halálos, ártalmatlanító fegyverek kifejlesztését a megfelelő helyzetekben történő felhasználásra, elismerve ugyanakkor, hogy ilyen fegyverek alkalmazása alapos ellenőrzést igényel. Ezzel összefüggésben egyes, a rendőrség által önvédelemre és zavargások megfékezésére hagyományosan alkalmazott eszközöket úgy módosítottak, hogy azok alkalmassá váljanak személyek ártalmatlanná tétele céljából elektromos sokk és vegyi anyagok alkalmazására. Bizonyos jelek arra mutatnak, hogy több országban az ilyen fegyverekkel kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából visszaélnek.

| (13) | Az alapelvek hangsúlyozzák, hogy a bűnüldözési tisztviselőket el kell látni önvédelmi eszközökkel. Ezért ez a rendelet nem vonatkozhat az olyan hagyományos önvédelmi eszközök kereskedelmére, mint például a pajzsok. |
| --- | --- |

(13)

Az alapelvek hangsúlyozzák, hogy a bűnüldözési tisztviselőket el kell látni önvédelmi eszközökkel. Ezért ez a rendelet nem vonatkozhat az olyan hagyományos önvédelmi eszközök kereskedelmére, mint például a pajzsok.

| (14) | Ezt a rendeletet egyes, személyek ártalmatlanná tételére alkalmas konkrét vegyi anyagok kereskedelmére is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(14)

Ezt a rendeletet egyes, személyek ártalmatlanná tételére alkalmas konkrét vegyi anyagok kereskedelmére is alkalmazni kell.

| (15) | A lábbilincsek, rabláncok, bilincsek és kézbilincsek tekintetében meg kell jegyezni, hogy az Egyesült Nemzeteknek a fogva tartottakkal való bánásmódról szóló minimumszabályainak (5) 33. cikke úgy rendelkezik, hogy a fogva tartásra szolgáló eszközöket sohasem szabad büntetés céljára használni. Továbbá, láncok és vassínek nem használhatók fogva tartás céljára. Szintén meg kell jegyezni, hogy az Egyesült Nemzeteknek a fogva tartottakkal való bánásmódról szóló minimumszabályainak rendelkezései szerint egyéb fogva tartásra szolgáló eszközök is csak a szállítás során szökés megelőzésének céljából, orvos tisztviselő által megállapított egészségügyi alapon alkalmazhatók, vagy amennyiben más felügyeleti módszerek alkalmazása sikertelen, annak megakadályozása érdekében, hogy a fogva tartottak maguknak vagy másoknak sérülést okozzanak, vagy vagyontárgyakban kárt tegyenek. |
| --- | --- |

(15)

A lábbilincsek, rabláncok, bilincsek és kézbilincsek tekintetében meg kell jegyezni, hogy az Egyesült Nemzeteknek a fogva tartottakkal való bánásmódról szóló minimumszabályainak (5) 33. cikke úgy rendelkezik, hogy a fogva tartásra szolgáló eszközöket sohasem szabad büntetés céljára használni. Továbbá, láncok és vassínek nem használhatók fogva tartás céljára. Szintén meg kell jegyezni, hogy az Egyesült Nemzeteknek a fogva tartottakkal való bánásmódról szóló minimumszabályainak rendelkezései szerint egyéb fogva tartásra szolgáló eszközök is csak a szállítás során szökés megelőzésének céljából, orvos tisztviselő által megállapított egészségügyi alapon alkalmazhatók, vagy amennyiben más felügyeleti módszerek alkalmazása sikertelen, annak megakadályozása érdekében, hogy a fogva tartottak maguknak vagy másoknak sérülést okozzanak, vagy vagyontárgyakban kárt tegyenek.

| (16) | Tekintettel arra a tényre, hogy egyes tagállamok már megtiltották az ilyen áruk kivitelét és behozatalát, helyénvaló a tagállamokat felruházni azon joggal, hogy a lábbilincsek, rabláncok, bilincsek és az elektromos sokkoló öveken kívüli egyéb hordozható elektromos sokkolók kivitelét és behozatalát megtiltsák. A tagállamoknak továbbá – amennyiben kívánják – felhatalmazást kell adni azon kézbilincsek kivitelének korlátozására, amelyek teljes mérete a lánccal együtt zárt állapotban meghaladja a 240 mm-t. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel arra a tényre, hogy egyes tagállamok már megtiltották az ilyen áruk kivitelét és behozatalát, helyénvaló a tagállamokat felruházni azon joggal, hogy a lábbilincsek, rabláncok, bilincsek és az elektromos sokkoló öveken kívüli egyéb hordozható elektromos sokkolók kivitelét és behozatalát megtiltsák. A tagállamoknak továbbá – amennyiben kívánják – felhatalmazást kell adni azon kézbilincsek kivitelének korlátozására, amelyek teljes mérete a lánccal együtt zárt állapotban meghaladja a 240 mm-t.

| (17) | E rendeletet úgy kell értelmezni, mint amely nincs hatással a könnygázokra és tömegoszlató eszközökre (6), lőfegyverekre, vegyi fegyverekre és mérgező vegyi anyagokra vonatkozó meglévő szabályokra. |
| --- | --- |

(17)

E rendeletet úgy kell értelmezni, mint amely nincs hatással a könnygázokra és tömegoszlató eszközökre (6), lőfegyverekre, vegyi fegyverekre és mérgező vegyi anyagokra vonatkozó meglévő szabályokra.

| (18) | Annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a tagállami rendőri szervek működésének, illetve a békefenntartási és válságkezelési műveletek kivitelezésének akadályoztatását, valamint – a későbbi felülvizsgálat függvényében – a külföldi áruk átszállításának lehetővé tétele érdekében, helyénvaló bizonyos egyedi mentességek megállapítása a kiviteli ellenőrzések alól. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a tagállami rendőri szervek működésének, illetve a békefenntartási és válságkezelési műveletek kivitelezésének akadályoztatását, valamint – a későbbi felülvizsgálat függvényében – a külföldi áruk átszállításának lehetővé tétele érdekében, helyénvaló bizonyos egyedi mentességek megállapítása a kiviteli ellenőrzések alól.

| (19) | Az EU harmadik országokkal szembeni, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásai előírják többek között, hogy a harmadik országokban működő missziók vezetőinek rendszeres jelentéseiben szerepelnie kell egy elemzésnek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés eseteinek előfordulásáról az akkreditációjuk szerinti államban, valamint az ilyen esetek megfékezésére tett intézkedésekről. Helyénvaló, hogy az illetékes hatóságok a fenti és a fentihez hasonló, megfelelő nemzetközi és civil szervezetek által készített jelentéseket figyelembe vegyék az engedélyezés iránti kérelmek elbírálásakor. Az ilyen jelentéseknek leírást kell tartalmazniuk azokról az eszközökről is, amelyeket harmadik országokban halálbüntetés vagy kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából alkalmaznak. |
| --- | --- |

(19)

Az EU harmadik országokkal szembeni, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásai előírják többek között, hogy a harmadik országokban működő missziók vezetőinek rendszeres jelentéseiben szerepelnie kell egy elemzésnek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés eseteinek előfordulásáról az akkreditációjuk szerinti államban, valamint az ilyen esetek megfékezésére tett intézkedésekről. Helyénvaló, hogy az illetékes hatóságok a fenti és a fentihez hasonló, megfelelő nemzetközi és civil szervezetek által készített jelentéseket figyelembe vegyék az engedélyezés iránti kérelmek elbírálásakor. Az ilyen jelentéseknek leírást kell tartalmazniuk azokról az eszközökről is, amelyeket harmadik országokban halálbüntetés vagy kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából alkalmaznak.

| (20) | A harmadik országokban alkalmazott halálbüntetés eltörléséhez, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzéséhez való hozzájárulás érdekében szükségesnek tekinthető az olyan árukhoz kapcsolódó technikai segítség harmadik országok számára történő nyújtásának megtiltása, amelyek felhasználásának a halálbüntetésen vagy kínzáson és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódon vagy büntetésen kívül nincs más gyakorlati célja. |
| --- | --- |

(20)

A harmadik országokban alkalmazott halálbüntetés eltörléséhez, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzéséhez való hozzájárulás érdekében szükségesnek tekinthető az olyan árukhoz kapcsolódó technikai segítség harmadik országok számára történő nyújtásának megtiltása, amelyek felhasználásának a halálbüntetésen vagy kínzáson és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódon vagy büntetésen kívül nincs más gyakorlati célja.

| (21) | E rendelet intézkedéseinek célja, hogy megakadályozzák mind a halálbüntetést és a kínzást, mind a más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést a harmadik országokban. Korlátozásokat tartalmaznak az olyan áruk harmadik országokkal folytatott kereskedelmére vonatkozóan, amelyek halálbüntetés vagy kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára felhasználhatók. A Közösségen belül nem szükséges hasonló ellenőrzési rendszert bevezetni, mivel a tagállamokban nem létezik a halálbüntetés intézménye, és a tagállamok már meghozták a megfelelő intézkedéseket a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés törvényen kívül helyezésére és megelőzésére. |
| --- | --- |

(21)

E rendelet intézkedéseinek célja, hogy megakadályozzák mind a halálbüntetést és a kínzást, mind a más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést a harmadik országokban. Korlátozásokat tartalmaznak az olyan áruk harmadik országokkal folytatott kereskedelmére vonatkozóan, amelyek halálbüntetés vagy kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára felhasználhatók. A Közösségen belül nem szükséges hasonló ellenőrzési rendszert bevezetni, mivel a tagállamokban nem létezik a halálbüntetés intézménye, és a tagállamok már meghozták a megfelelő intézkedéseket a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés törvényen kívül helyezésére és megelőzésére.

| (22) | Az említett iránymutatások kimondják, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni hatékony intézkedések célkitűzésének megvalósítása érdekében olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek megakadályozzák a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára kialakított eszközök használatát, előállítását és kereskedelmét. Az ilyen eszközök használatára és előállítására vonatkozó szükséges korlátozások bevezetése és érvényesítése a tagállamok feladata. |
| --- | --- |

(22)

Az említett iránymutatások kimondják, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni hatékony intézkedések célkitűzésének megvalósítása érdekében olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek megakadályozzák a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára kialakított eszközök használatát, előállítását és kereskedelmét. Az ilyen eszközök használatára és előállítására vonatkozó szükséges korlátozások bevezetése és érvényesítése a tagállamok feladata.

| (23) | Az új adatok és műszaki fejlesztések figyelembevétele érdekében az e rendeletben szereplő áruk jegyzékeit folyamatosan felül kell vizsgálni, és meg kell határozni az azok módosítására vonatkozó egyedi eljárást. |
| --- | --- |

(23)

Az új adatok és műszaki fejlesztések figyelembevétele érdekében az e rendeletben szereplő áruk jegyzékeit folyamatosan felül kell vizsgálni, és meg kell határozni az azok módosítására vonatkozó egyedi eljárást.

| (24) | A Bizottságnak és a tagállamoknak értesíteniük kell egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló egyéb lényeges információkról. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottságnak és a tagállamoknak értesíteniük kell egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló egyéb lényeges információkról.

| (25) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(25)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

| (26) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell e szabályok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell e szabályok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (27) | Ez a rendelet semmilyen tekintetben nem korlátozza a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (8), valamint az annak végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (9) szerinti jogköröket. |
| --- | --- |

(27)

Ez a rendelet semmilyen tekintetben nem korlátozza a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (8), valamint az annak végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (9) szerinti jogköröket.

| (28) | Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, |
| --- | --- |

(28)

Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Tárgy, hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az olyan áruk harmadik országokkal folytatott kereskedelmére vonatkozó közösségi szabályokat állapítja meg, amelyek halálbüntetés vagy kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára, vagy azzal kapcsolatos technikai segítségnyújtásra felhasználhatók.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a kapcsolódó technikai segítségnyújtásra, amennyiben az természetes személyek határátlépésével jár.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „kínzás”: minden olyan cselekmény, amellyel szándékosan súlyos – testi vagy lelki – fájdalmat okoznak valamely személynek abból a célból, hogy az illető személytől vagy egy harmadik személytől értesüléseket vagy vallomást szerezzenek, hogy az illető személyt megbüntessék olyan cselekedetért, amelyet az illető személy vagy valamely harmadik fél elkövetett, vagy annak elkövetésével gyanúsítják, illetve hogy az érintett személyt vagy valamely harmadik felet megfélemlítsék vagy nyomást gyakoroljanak rá, továbbá bármely megkülönböztetésen alapuló okból, amennyiben a fájdalmat vagy szenvedést valamely közfeladatot ellátó személy vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy okozza, vagy ilyen személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy hallgatólagos beleegyezésével okozzák. Nem vonatkozik azonban az olyan fájdalomra vagy szenvedésre, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be; |
| --- | --- |

a)

„kínzás”: minden olyan cselekmény, amellyel szándékosan súlyos – testi vagy lelki – fájdalmat okoznak valamely személynek abból a célból, hogy az illető személytől vagy egy harmadik személytől értesüléseket vagy vallomást szerezzenek, hogy az illető személyt megbüntessék olyan cselekedetért, amelyet az illető személy vagy valamely harmadik fél elkövetett, vagy annak elkövetésével gyanúsítják, illetve hogy az érintett személyt vagy valamely harmadik felet megfélemlítsék vagy nyomást gyakoroljanak rá, továbbá bármely megkülönböztetésen alapuló okból, amennyiben a fájdalmat vagy szenvedést valamely közfeladatot ellátó személy vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy okozza, vagy ilyen személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy hallgatólagos beleegyezésével okozzák. Nem vonatkozik azonban az olyan fájdalomra vagy szenvedésre, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be;

| b) | „más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés”: bármely olyan cselekvés, amellyel jelentős – fizikai vagy mentális – fájdalmat vagy szenvedést okoznak valamely személynek, amennyiben a fájdalmat vagy szenvedést valamely közhivatalnok, vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy hallgatólagos beleegyezésével okozzák. Nem vonatkozik azonban az olyan fájdalomra vagy szenvedésre, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be; |
| --- | --- |

b)

„más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés”: bármely olyan cselekvés, amellyel jelentős – fizikai vagy mentális – fájdalmat vagy szenvedést okoznak valamely személynek, amennyiben a fájdalmat vagy szenvedést valamely közhivatalnok, vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy hallgatólagos beleegyezésével okozzák. Nem vonatkozik azonban az olyan fájdalomra vagy szenvedésre, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be;

| c) | „bűnüldöző hatóság”: bármely olyan harmadik országbeli hatóság, amely bűncselekmények megelőzéséért, felfedéséért, kiderítéséért, az ellenük való küzdelemért és azok büntetéséért felelős, beleértve – de nem kizárólag – a rendőrséget, bármely ügyészséget, igazságügyi hatóságot, állami vagy magán börtönhatóságot, illetve adott esetben bármely állambiztonsági szervet és katonai hatóságot; |
| --- | --- |

c)

„bűnüldöző hatóság”: bármely olyan harmadik országbeli hatóság, amely bűncselekmények megelőzéséért, felfedéséért, kiderítéséért, az ellenük való küzdelemért és azok büntetéséért felelős, beleértve – de nem kizárólag – a rendőrséget, bármely ügyészséget, igazságügyi hatóságot, állami vagy magán börtönhatóságot, illetve adott esetben bármely állambiztonsági szervet és katonai hatóságot;

| d) | „kivitel”: áruknak a Közösség vámterületéről történő bármely indítása, beleértve az áruk olyan indítását is, amelyhez vámáru-nyilatkozatra van szükség, valamint áruk indítását azok I. típusú ellenőrzés alá tartozó vámszabad területen vagy vámszabad raktárban való tárolását követően, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK rendelet értelmében; |
| --- | --- |

d)

„kivitel”: áruknak a Közösség vámterületéről történő bármely indítása, beleértve az áruk olyan indítását is, amelyhez vámáru-nyilatkozatra van szükség, valamint áruk indítását azok I. típusú ellenőrzés alá tartozó vámszabad területen vagy vámszabad raktárban való tárolását követően, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK rendelet értelmében;

| e) | „behozatal”: áruknak a Közösség vámterületére történő bármely beléptetése, beleértve az átmeneti megőrzésre, vámszabad területre vagy vámszabad raktárba való beléptetést, a felfüggesztő eljárás alá helyezést és a szabad forgalomba bocsátást a 2913/92/EGK rendelet értelmében; |
| --- | --- |

e)

„behozatal”: áruknak a Közösség vámterületére történő bármely beléptetése, beleértve az átmeneti megőrzésre, vámszabad területre vagy vámszabad raktárba való beléptetést, a felfüggesztő eljárás alá helyezést és a szabad forgalomba bocsátást a 2913/92/EGK rendelet értelmében;

| f) | „technikai segítségnyújtás”: a javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely egyéb technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, amely lehet betanítás, tanácsadás, képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása, vagy konzultációs szolgáltatások. A technikai segítségnyújtás a szóbeli segítséget és az elektronikus úton nyújtott segítséget is magában foglalja; |
| --- | --- |

f)

„technikai segítségnyújtás”: a javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely egyéb technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, amely lehet betanítás, tanácsadás, képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása, vagy konzultációs szolgáltatások. A technikai segítségnyújtás a szóbeli segítséget és az elektronikus úton nyújtott segítséget is magában foglalja;

| g) | „múzeum”: olyan, a társadalom és annak képzése szolgálatában álló, nyilvános, nonprofit jellegű, állandó intézmény, amely az emberek és környezetük tárgyi bizonyítékainak tanulmányozási, oktatási és élvezeti célokra történő megszerzésével, megőrzésével, kutatásával, kiállításával és az azokra vonatkozó tájékoztatással foglalkozik; |
| --- | --- |

g)

„múzeum”: olyan, a társadalom és annak képzése szolgálatában álló, nyilvános, nonprofit jellegű, állandó intézmény, amely az emberek és környezetük tárgyi bizonyítékainak tanulmányozási, oktatási és élvezeti célokra történő megszerzésével, megőrzésével, kutatásával, kiállításával és az azokra vonatkozó tájékoztatással foglalkozik;

| h) | „illetékes hatóság”: valamely tagállamnak az I. mellékletben felsorolt hatósága, amely a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban jogosult határozatot hozni valamely engedély iránti kérelem tárgyában; |
| --- | --- |

h)

„illetékes hatóság”: valamely tagállamnak az I. mellékletben felsorolt hatósága, amely a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban jogosult határozatot hozni valamely engedély iránti kérelem tárgyában;

| i) | „kérelmező”:






  1. | a 3. és 5. cikkben említett kivitel esetén bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerződést kötött egy olyan országbeli címzettel, amelybe az adott áru kivitele irányul, és aki vagy amely a vámáru-nyilatkozat elfogadásakor jogosult arra, hogy döntsön az e rendelet hatálya alá tartozó áruknak a Közösség vámterületéről történő kiviteléről; amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződés birtokosa nem saját érdekében jár el, akkor az árunak a Közösség vámterületén kívüli kiküldésére szóló jogosultság a meghatározó; |
| --- | --- | --- |

i)

„kérelmező”:

1.

a 3. és 5. cikkben említett kivitel esetén bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerződést kötött egy olyan országbeli címzettel, amelybe az adott áru kivitele irányul, és aki vagy amely a vámáru-nyilatkozat elfogadásakor jogosult arra, hogy döntsön az e rendelet hatálya alá tartozó áruknak a Közösség vámterületéről történő kiviteléről; amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződés birtokosa nem saját érdekében jár el, akkor az árunak a Közösség vámterületén kívüli kiküldésére szóló jogosultság a meghatározó;

| 2. | amennyiben ilyen kivitel esetében az áruk feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, a Közösségen kívül letelepedett személyé, akkor a Közösségen belül letelepedett fél; |
| --- | --- |

2.

amennyiben ilyen kivitel esetében az áruk feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, a Közösségen kívül letelepedett személyé, akkor a Közösségen belül letelepedett fél;

| 3. | a 3. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a szolgáltatást nyújtja; és |
| --- | --- |

3.

a 3. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a szolgáltatást nyújtja; és

| 4. | behozatal és a 4. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén az a múzeum, amely a termékeket kiállítja. |
| --- | --- |

4.

behozatal és a 4. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén az a múzeum, amely a termékeket kiállítja.

II. FEJEZET

Halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmas áruk

3. cikk

Kiviteli tilalom

(1)   A II. mellékletben felsorolt, a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmas áruk bármely kivitele tiltott, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül.

A II. mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó, a Közösség vámterületéről bármely személynek, szervezetnek vagy testületnek történő technikai segítségnyújtás tilos, tekintet nélkül arra, hogy ellenérték fejében történik-e.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóság engedélyezheti a II. mellékletben felsorolt áruk kivitelét és a kapcsolódó technikai segítségnyújtást, amennyiben bizonyított, hogy abban az országban, ahová az áruk kivitele irányul, az ilyen árukat kizárólag a történelmi jelentőségük miatti nyilvános múzeumi kiállítás céljára használják fel.

4. cikk

Behozatali tilalom

(1)   A II. mellékletben felsorolt áruk tekintetében minden behozatal tiltott, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül.

A II. mellékletben felsorolt, harmadik országból szállított árukhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás bármely személy, szervezet vagy testület általi elfogadása a Közösség vámterületén belül tilos, függetlenül attól, hogy ellenérték fejében történik-e.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóság engedélyezheti a II. mellékletben felsorolt áruk tekintetében a behozatalt és a kapcsolódó technikai segítségnyújtást, amennyiben bizonyított, hogy abban a tagállamban, ahová a behozatal irányul, az ilyen árukat kizárólag a történelmi jelentőségük miatti nyilvános múzeumi kiállítás céljára használják fel.

III. FEJEZET

Kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használható áruk

5. cikk

Kiviteli engedélyezési követelmény

(1)   A III. mellékletben felsorolt, kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használható áruk bármilyen kiviteléhez az áruk származásától függetlenül engedély szükséges. Azon áruk tekintetében azonban, amelyek csupán áthaladnak a Közösség vámterületén, vagyis amelyekhez a nem rendeltek a – nem közösségi áruk I. típusú ellenőrzés alá tartozó vámszabad területen vagy vámszabad raktárban történő tárolását is magában foglaló –, 2913/92/EGK rendelet 91. cikke szerinti külső árutovábbítási eljárástól eltérő vámjogi sorsot, nincs szükség engedélyezésre.

(2)   Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni a kivitelre, amennyiben az tagállamok azon területeire irányul, amelyek szerepelnek a IV. melléklet jegyzékében, és ugyanakkor nem tartoznak a Közösség vámterületéhez, feltéve, hogy olyan hatóság által kerülnek felhasználásra, amely mind a célországban vagy célterületen, mind pedig azon tagállam anyaországi részében illetékes bűnüldöző szervként működik, amelyhez az adott célterület tartozik. A vám- és egyéb illetékes hatóságoknak jogában áll ellenőrizni, hogy ez a feltétel teljesül-e, és úgy határozhatnak, hogy az ellenőrzés folyamán a kivitelre nem kerülhet sor.

(3)   Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni a harmadik országokba irányuló kivitelre, feltéve, hogy az árukat valamely tagállam katonai vagy polgári személyzete fogja felhasználni, amennyiben az említett személyzet az EU-nak vagy az ENSZ-nek az érintett harmadik országban zajló valamely békefenntartási vagy válságkezelési műveletében, vagy a tagállamok és harmadik országok között a védelem területén létrejött megállapodáson alapuló műveletben vesz részt. A vám- és egyéb illetékes hatóságoknak jogában áll ellenőrizni, hogy ez a feltétel teljesül-e. Az ellenőrzés folyamán a kivitelre nem kerülhet sor.

6. cikk

A kiviteli engedély megadásának kritériumai

(1)   A III. mellékletben felsorolt áruk kivitelére vonatkozó engedélyezési kérelmeket az illetékes hatóság eseti alapon bírálja el, figyelembe véve valamennyi lényeges szempontot, beleértve különösen azt, hogy egy lényegében azonos kiviteli engedélyre irányuló kérelmet más tagállam már elutasított-e a megelőző három év során.

(2)   Az illetékes hatóság nem adja ki az engedélyt, amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a III. mellékletben felsorolt árukat kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre használhatják fel, beleértve a harmadik országbeli bűnüldöző hatóság vagy bármely egyéb harmadik országbeli természetes vagy jogi személy általi, bíróság által elrendelt testi fenyítést is.

Az illetékes hatóság figyelembe veszi:

| — | a rendelkezésre álló nemzetközi bírósági ítéleteket; |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló nemzetközi bírósági ítéleteket;

| — | az ENSZ, az Európa Tanács és az EU illetékes szerveinek megállapításait, valamint az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésére létrejött európai bizottsága és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevője jelentéseit. |
| --- | --- |

—

az ENSZ, az Európa Tanács és az EU illetékes szerveinek megállapításait, valamint az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésére létrejött európai bizottsága és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevője jelentéseit.

Figyelembe lehet venni továbbá egyéb vonatkozó információkat, beleértve a rendelkezésre álló nemzeti bírósági ítéleteket, a civil társadalmi szervezetek jelentéseit és az általuk kidolgozott egyéb információkat, valamint a II. és III. mellékletben felsorolt áruk kivitelére a rendeltetési ország által alkalmazott korlátozásokra vonatkozó információkat.

7. cikk

Nemzeti intézkedések

(1)   Az 5. és 6. cikk rendelkezései ellenére a tagállamok a lábbilincsek, rabláncok és hordozható elektromos sokkoló berendezések kivitelére és behozatalára vonatkozó korlátozásaikat fenntarthatják, vagy arra vonatkozóan korlátozást fogadhatnak el.

(2)   A tagállamok engedélyezési kötelezettséget írhatnak elő azon kézbilincsek tekintetében, amelyek teljes mérete láncokkal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban meghaladja a 240 mm-t. Az érintett tagállam az ilyen kézbilincsekre a III. és IV. fejezet rendelkezéseit alkalmazza.

(3)   A tagállamok az (1) és (2) bekezdés alapján elfogadott bármely intézkedésről értesítik a Bizottságot. A meglévő intézkedésekről legkésőbb 2006. július 30-ig, az ezt követő intézkedésekről hatálybalépésük előtt kell értesítést küldeni.

IV. FEJEZET

Engedélyezési eljárások

8. cikk

Engedélyezési kérelmek

(1)   A kiviteli és behozatali, valamint a technikai segítségnyújtásra vonatkozó engedélyt kizárólag a kérelmező telephelye szerinti tagállam illetékes, az I. mellékletben felsorolt hatósága adhatja ki.

(2)   A kérelmezők kötelesek az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátani az azokkal a tevékenységekkel kapcsolatos valamennyi releváns információt, amelyre az engedélyt igénylik.

9. cikk

Engedélyek

(1)   A kiviteli és behozatali engedélyeket az V. mellékletben meghatározott mintával összhangban lévő formanyomtatványon kell kiadni, és a kiadott engedély az egész Közösség területén érvényes. Az engedélyek 3–12 hónapra szólnak, és legfeljebb 12 hónappal hosszabbíthatók meg.

(2)   Az engedély elektronikus úton is kiállítható. A részletes eljárások meghatározása nemzeti szinten történik. Azok a tagállamok, amelyek élni kívánnak ezzel a lehetőséggel, értesítik erről a Bizottságot.

(3)   A kiviteli és behozatali engedélyekre alkalmazni kell mindazokat a követelményeket és feltételeket, amelyeket az illetékes hatóság megfelelőnek ítél.

(4)   Az illetékes hatóságok e rendelettel összhangban megadhatják a kiviteli engedélyt vagy annak kiadását megtagadhatják, valamint a kiadott engedélyt megsemmisíthetik, felfüggeszthetik, módosíthatják vagy visszavonhatják.

10. cikk

Vámalakiságok

(1)   A vámalakiságok teljesítése folyamán az exportőr vagy importőr köteles benyújtani az V. mellékletben meghatározott, kitöltött formanyomtatványt annak igazolására, hogy az adott kivitelhez vagy behozatalhoz szükséges engedélyt megszerezte. Amennyiben a nyomtatványt nem annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén töltötték ki, ahol a vámalakiságokat teljesítik, az exportőr vagy importőr számára előírható, hogy nyújtsa be a nyomtatvány szövegének az adott hivatalos nyelvre lefordított változatát.

(2)   Amennyiben a vámáru-nyilatkozatot a II. vagy III. mellékletben felsorolt árukra vonatkozóan töltötték ki, és megerősítést nyer, hogy a tervezett kivitelre vagy behozatalra e rendelet alapján nem adtak ki engedélyt, a vámhatóságoknak le kell foglalniuk a bejelentett árukat, és fel kell hívniuk a figyelmet az e rendelet szerinti engedély kérelmezésének a lehetőségére. Amennyiben a lefoglalást követően hat hónapon belül nem nyújtanak be engedélyezési kérelmet, vagy amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, a vámhatóságoknak a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerint kell rendelkezniük a lefoglalt árukkal.

11. cikk

Értesítési és konzultációs kötelezettség

(1)   A tagállamok I. mellékletben felsorolt hatóságai értesítik a mellékletben felsorolt összes többi tagállami hatóságot és a Bizottságot, amennyiben az e rendelet szerinti engedély iránti kérelmet elutasító határozatot hoznak, illetve amennyiben egy már megadott engedélyt érvénytelenítenek. Az értesítést a határozat meghozatalától számított harminc napon belül meg kell küldeni.

(2)   Az illetékes hatóság konzultációt folytat azzal a hatósággal vagy azokkal a hatóságokkal, amelyek az előző három év során egy e rendelet szerinti behozatallal vagy kivitellel, illetve a technikai segítségnyújtással kapcsolatos engedély iránti kérelmet elutasítottak, amennyiben olyan behozatalra vagy kivitelre, illetve szolgáltatások nyújtására vonatkozó kérelmet kapnak kézhez, amely lényegében azonos ügyletre vonatkozik, mint amelyet a korábbi kérelem tartalmaz, és úgy ítélik meg, hogy az engedélyt ennek ellenére meg kell adni.

(3)   Amennyiben a konzultációt követően az illetékes hatóság úgy dönt, hogy megadja az engedélyt, az I. mellékletben felsorolt valamennyi hatóságot haladéktalanul értesítenie kell határozatáról, és a megfelelő alátámasztó információk benyújtásával meg kell indokolnia határozatát.

(4)   Az engedély iránti kérelem elutasítása, amennyiben a 7. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti tilalmon alapul, nem minősül a kérelem (1) bekezdés szerinti elutasításának.

V. FEJEZET

Általános és záró rendelkezések

12. cikk

A mellékletek módosítása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap az I. melléklet módosítására. A tagállamok illetékes hatóságaira vonatkozó adatokat a tagállamok által szolgáltatott információ alapján kell módosítani.

(2)   A 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság felhatalmazást kap a II., III., IV. és V. melléklet módosítására.

13. cikk

Információcsere a tagállamok hatóságai és a Bizottság között

(1)   A 11. cikk sérelme nélkül, a Bizottság és a tagállamok kérésre tájékoztatják egymást az e rendelet alapján hozott intézkedéseikről, és az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló minden lényeges információt átadnak egymásnak, különös tekintettel a kiadott és visszautasított engedélyekre vonatkozó információkra.

(2)   A kiadott és visszautasított engedélyekre vonatkozó tájékoztatásnak tartalmaznia kell legalább a határozat típusát, a határozat alapját vagy annak összegzését, a címzettek neveit és – amennyiben az előbbiekkel nem azonosak – a végfelhasználók neveit, továbbá az érintett árukat.

(3)   A tagállamok lehetőség szerint a Bizottsággal együttműködve nyilvános, éves beszámolót készítenek, amely tájékoztatást tartalmaz a beérkezett kérelmek számáról, a kérelem által érintett árukról és országokról, valamint a kérelmekre vonatkozó határozatairól. A jelentés nem tartalmazhat olyan információt, amelynek közlését a tagállam ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel.

(4)   A (2) bekezdésben említett, a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak nyújtott tájékoztatás kivételével ez a cikk nem érinti a bizalmas kezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó nemzeti szabályokat.

(5)   Az engedély iránti kérelem elutasítása, amennyiben a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban lévő nemzeti tilalmon alapul, nem minősül a kérelem e cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerinti elutasításának.

14. cikk

Az információ felhasználása

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül, az e rendelet alapján kapott információt kizárólag arra a célra lehet felhasználni, amelyre az információkérés vonatkozott.

15. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a közös exportszabályozás létrehozásáról szóló 2603/69/EGK rendelet (11) 4. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt határidő két hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

16. cikk

Végrehajtás

A 15. cikkben említett bizottság az elnök saját kezdeményezésére, vagy egy tagállam képviselőjének kérésére az e rendelet végrehajtásával kapcsolatban felmerülő valamennyi kérdést megvizsgál.

17. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)   A tagállamok a szankciókra vonatkozó szabályokról legkésőbb 2006. augusztus 29-ig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az e szabályokat érintő minden későbbi módosítást is.

18. cikk

Területi hatály

(1)   E rendelet az alábbiakra alkalmazandó:

| — | a Közösség 2913/92/EGK rendeletben meghatározott vámterülete, |
| --- | --- |

—

a Közösség 2913/92/EGK rendeletben meghatározott vámterülete,

| — | Ceuta és Melilla spanyol területek, |
| --- | --- |

—

Ceuta és Melilla spanyol területek,

| — | Helgoland német terület. |
| --- | --- |

—

Helgoland német terület.

(2)   E rendelet alkalmazásában Ceuta, Helgoland és Melilla a Közösség vámterületeként kezelendő.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2006. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LUX

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 1975.12.9-i 3452 (XXX) határozata.

1

(2)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

2

(3)  HL C 87. E, 2002.4.11., 136. o.

3

(4)  Az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 1979.12.17-i 34/169 határozata.

4

(5)  Elfogadta az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsa az 1957.7.31-i, 663 C (XXIV) és az 1977.5.13-i, 2076 (LXII) határozatával.

5

(6)  Lásd az Európai Unió közös katonai jegyzékének ML 7(c) pontját (HL C 127., 2005.5.25., 1. o.).

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL L 253., 1993.10.11. A legutóbb a 883/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 148., 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

10

(11)  HL L 324., 1969.12.27., 25. o. A legutóbb a 3918/91/EGK rendelettel (HL L 372., 1991.12.31., 31. o.) módosított rendelet.

11

---

I. MELLÉKLET

A 8. ÉS 11. CIKKBEN EMLÍTETT HATÓSÁGOK JEGYZÉKE

A.   A tagállamok hatóságai:

BELGIUM

| Ministerie van Economie, Energie, Handel en Wetenschapsbeleid |
| --- |
| Directoraat E4: Economisch Potentieel, Markttoegangsbeleid, Tarifaire en Non-tarifaire Maatregelen |
| Vooruitgangsstraat 50c |
| B-1210 Brussel |
| Tel. (32-2) 277 51 11 |
| Fax (32-2) 277 53 03 |
| E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be |

Ministerie van Economie, Energie, Handel en Wetenschapsbeleid

Directoraat E4: Economisch Potentieel, Markttoegangsbeleid, Tarifaire en Non-tarifaire Maatregelen

Vooruitgangsstraat 50c

B-1210 Brussel

Tel. (32-2) 277 51 11

Fax (32-2) 277 53 03

E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be

| Ministère de l'économie, de l'énergie, du commerce et de la politique scientifique |
| --- |
| Directorat, E4: potentiel économique, politique d'accès aux marchés, mesures tarifaires et non-tarifaires |
| Rue du Progrès 50c |
| B-1210 Bruxelles |
| Téléphone: 32 (2) 277 51 11 |
| Télécopie: 32 (2) 277 53 03 |
| E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be |

Ministère de l'économie, de l'énergie, du commerce et de la politique scientifique

Directorat, E4: potentiel économique, politique d'accès aux marchés, mesures tarifaires et non-tarifaires

Rue du Progrès 50c

B-1210 Bruxelles

Téléphone: 32 (2) 277 51 11

Télécopie: 32 (2) 277 53 03

E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Česká republika |
| Tel.: (420) 224 90 76 41 |
| Fax: (420) 224 22 18 81 |
| E-mail: osm@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Česká republika

Tel.: (420) 224 90 76 41

Fax: (420) 224 22 18 81

E-mail: osm@mpo.cz

DÁNIA

III. melléklet, 2. és 3. pont

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Denmark |
| Telephone: (45) 33 92 33 40 |
| Telefax: (45) 33 93 35 10 |
| E-mail: jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Denmark

Telephone: (45) 33 92 33 40

Telefax: (45) 33 93 35 10

E-mail: jm@jm.dk

II. és III. melléklet, 1. pont

| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| --- |
| Erhvers- og Byggestyrelsen |
| Eksportkontroladministrationen |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Denmark |
| Telephone: (45) 35 46 60 00 |
| Telefax: (45) 35 46 60 01 |
| E-mail: ebst@ebst.dk |

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Erhvers- og Byggestyrelsen

Eksportkontroladministrationen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Denmark

Telephone: (45) 35 46 60 00

Telefax: (45) 35 46 60 01

E-mail: ebst@ebst.dk

NÉMETORSZÁG

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29–35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (+49) 6196 908-0 |
| Fax: (+49) 6196 908 800 |
| E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29–35

D-65760 Eschborn

Tel.: (+49) 6196 908-0

Fax: (+49) 6196 908 800

E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

ΕΛΛΑΣ

GREECE

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Τηλ. (30-210) 328 60 47, (30-210) 328 60 31 |
| Φαξ (30-210) 328 60 94 |
| E-mail: e3c@mnec.gr |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Τηλ. (30-210) 328 60 47, (30-210) 328 60 31

Φαξ (30-210) 328 60 94

E-mail: e3c@mnec.gr

ÉSZTORSZÁG

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Välismajanduse ja arengukoostöö osakond |
| Strateegilise kauba kontrolli büroo |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Eesti |
| Tel: +372 631 7200 |
| Faks: +372 631 7288 |
| E-post: stratkom@mfa.ee |

Eesti Välisministeerium

Välismajanduse ja arengukoostöö osakond

Strateegilise kauba kontrolli büroo

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Eesti

Tel: +372 631 7200

Faks: +372 631 7288

E-post: stratkom@mfa.ee

SPANYOLORSZÁG

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Secretaría de Estado de Turismo y Comercio |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Telephone: (34) 915 83 52 84 |
| Telefax: (34) 915 83 56 19 |
| E-mail: Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.SSCC.MCX.ES |

Secretaría General de Comercio Exterior

Secretaría de Estado de Turismo y Comercio

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Telephone: (34) 915 83 52 84

Telefax: (34) 915 83 56 19

E-mail: Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.SSCC.MCX.ES

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la |
| --- |
| Agencía Estatal de Administración Tributaria |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |
| España |
| Telephone: +34 91 7289450 |
| Telefax: +34 91 7292065 |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la

Agencía Estatal de Administración Tributaria

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

España

Telephone: +34 91 7289450

Telefax: +34 91 7292065

FRANCIAORSZÁG

| Ministère de l’économie, des finances et de l’industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Service des titres du commerce extérieur (SETICE) |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 PARIS CEDEX 09 |
| Téléphone: 01 55 07 46 73/- 46 42/- 48 64/- 47 64 |
| Télécopie: 01 55 07 46 67/- 46 91 |
| Courrier électronique: dg-setice@douane.finances.gouv.fr |

Ministère de l’économie, des finances et de l’industrie

Direction générale des douanes et droits indirects

Service des titres du commerce extérieur (SETICE)

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 PARIS CEDEX 09

Téléphone: 01 55 07 46 73/- 46 42/- 48 64/- 47 64

Télécopie: 01 55 07 46 67/- 46 91

Courrier électronique: dg-setice@douane.finances.gouv.fr

ÍRORSZÁG

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Telephone (353-1) 631 21 21 |
| Telefax (353-1) 631 25 62 |

Licensing Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Telephone (353-1) 631 21 21

Telefax (353-1) 631 25 62

OLASZORSZÁG

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione generale per la politica commerciale |
| Viale Boston, 25 |
| I-00144 Roma |
| Telephone: +39 06 59 93 25 79 |
| Telefax: +39 06 59 93 26 34 |
| E-mail: polcomsegr@mincomes.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale

Viale Boston, 25

I-00144 Roma

Telephone: +39 06 59 93 25 79

Telefax: +39 06 59 93 26 34

E-mail: polcomsegr@mincomes.it

CIPRUS

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Τμήμα έκδοσης αδειών εισαγωγών/εξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Τηλ. (357-22) 86 71 00 |
| Φαξ (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cygr |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Τμήμα έκδοσης αδειών εισαγωγών/εξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

Τηλ. (357-22) 86 71 00

Φαξ (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cygr

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Unit |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telephone: (357- 22) 86 71 00 |
| Telefax: (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Unit

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

Telephone: (357- 22) 86 71 00

Telefax: (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

LETTORSZÁG

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Latvija |
| Telefax.: +371 7 280 882 |

Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Latvija

Telefax.: +371 7 280 882

LITVÁNIA

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| Lietuva |
| Telephone: +370 8 271 97 67 |
| Telefax: +370 5 271 99 76 |
| E-mail: leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

Lietuva

Telephone: +370 8 271 97 67

Telefax: +370 5 271 99 76

E-mail: leidimai.pd@policija.lt

LUXEMBURG

| Commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| B. P. 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Téléphone: 352 4782370 |
| Télécopie: 352 466138 |
| Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu |

Commerce extérieur

Office des licences

B. P. 113

L-2011 Luxembourg

Téléphone: 352 4782370

Télécopie: 352 466138

Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu

MAGYARORSZÁG

| Magyar Kereskedelmi |
| --- |
| Engedélyezési Hivatal |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Telephone: +36 1 336 74 30 |
| Telefax: +36 1 336 74 28 |
| E-mail: spectrade@mkeh.hu |

Magyar Kereskedelmi

Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Telephone: +36 1 336 74 30

Telefax: +36 1 336 74 28

E-mail: spectrade@mkeh.hu

MÁLTA

| Diviżjoni għall–Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta CMR02 |
| Telephone: +356 25 69 02 09 |
| Telefax: +356 21 24 05 16 |

Diviżjoni għall–Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta CMR02

Telephone: +356 25 69 02 09

Telefax: +356 21 24 05 16

HOLLANDIA (később kerül megállapításra)

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle |
| A-1011 Wien |
| Stubenring 1 |
| Tel.: (+43) 1 71100 8327 |
| Fax: (+43) 1 71100 8386 |
| E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle

A-1011 Wien

Stubenring 1

Tel.: (+43) 1 71100 8327

Fax: (+43) 1 71100 8386

E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Ministerstwo Gospodarki i Pracy |
| --- |
| plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| Telephone: (+48-22) 693 50 00 |
| Telefax: (+48-22) 693 40 48 |

Ministerstwo Gospodarki i Pracy

plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

Telephone: (+48-22) 693 50 00

Telefax: (+48-22) 693 40 48

PORTUGÁLIA

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega |
| P-1149-060 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 881 42 63 |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega

P-1149-060 Lisboa

Tel.: (351-21) 881 42 63

Fax: (351-21) 881 42 61

SZLOVÉNIA

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Direktorat za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Republika Slovenija |
| Telephone: +386 1 478 35 42 |
| Telefax: +386 1 478 36 11 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Direktorat za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Republika Slovenija

Telephone: +386 1 478 35 42

Telefax: +386 1 478 36 11

SZLOVÁKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telephone: +421 2 48 54 20 53 |
| Telefax: +421 2 43 42 39 15 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi

Mierová 19

827 15 Bratislava

Slovenská republika

Telephone: +421 2 48 54 20 53

Telefax: +421 2 43 42 39 15

FINNORSZÁG

| Sisäasiainministeriö |
| --- |
| Arpajais- ja asehallintoyksikkö |
| PL 50 |
| FI-11101 RIIHIMÄKI |
| Puhelin (358-9) 160 01 |
| Faksi (358-19) 72 06 68 |
| Sähköposti: aahy@poliisi.fi |

Sisäasiainministeriö

Arpajais- ja asehallintoyksikkö

PL 50

FI-11101 RIIHIMÄKI

Puhelin (358-9) 160 01

Faksi (358-19) 72 06 68

Sähköposti: aahy@poliisi.fi

SVÉDORSZÁG

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tfn (46-8) 690 48 00 |
| Fax (46-8) 30 67 59 |
| E-post: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tfn (46-8) 690 48 00

Fax (46-8) 30 67 59

E-post: registrator@kommers.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 4 Abbey Orchard Street |
| London |
| SW1P 2HT |
| United Kingdom |
| Telephone (44) 207 215 05 85 |
| Telefax (44) 207 215 05 72 |
| E-mail: mevlyn.tompkins@dti.gsi.gov.uk |

Department of Trade and Industry

Export Control Organisation

4 Abbey Orchard Street

London

SW1P 2HT

United Kingdom

Telephone (44) 207 215 05 85

Telefax (44) 207 215 05 72

E-mail: mevlyn.tompkins@dti.gsi.gov.uk

B.   A Bizottság címe az értesítésekhez:

| COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate CFSP |
| Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations - Sanctions |
| CHAR 12/163 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| Tel. (32-2) 296 25 56 |
| Fax (32-2) 296 75 63 |
| E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int |

COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES

Directorate-General for External Relations

Directorate CFSP

Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations - Sanctions

CHAR 12/163

1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

Tel. (32-2) 296 25 56

Fax (32-2) 296 75 63

E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int

---

II. MELLÉKLET

A 3. és 4. cikkben említett áruk jegyzéke

Megjegyzés: ez a jegyzék nem tartalmaz orvosi műszaki cikkeket

| KN-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 1.   Emberek kivégzésére tervezett áruk: |
| ex 4421 90 98
  ex 8208 90 00 | 1.1. | Akasztófák és nyaktilók. |

KN-kód

Leírás

Emberek kivégzésére tervezett áruk:

ex 4421 90 98

ex 8208 90 00

1.1.

Akasztófák és nyaktilók.

ex 8543 89 95

ex 9401 79 00

ex 9401 80 00

ex 9402 10 00

ex 9402 90 00

| 1.2. | Emberek kivégzésére szolgáló villamosszékek. |
| --- | --- |

1.2.

Emberek kivégzésére szolgáló villamosszékek.

ex 9406 00 38

ex 9406 00 80

| 1.3. | Légmentesen záródó, pl. acélból és üvegből készült kamrák, melyeket emberek halálos gáz vagy egyéb halálos anyag alkalmazásával történő kivégzése céljára terveztek. |
| --- | --- |

1.3.

Légmentesen záródó, pl. acélból és üvegből készült kamrák, melyeket emberek halálos gáz vagy egyéb halálos anyag alkalmazásával történő kivégzése céljára terveztek.

ex 8413 81 90

ex 9018 90 50

ex 9018 90 60

ex 9018 90 85

| 1.4. | Automatikus fecskendőrendszerek, melyeket emberek halálos vegyi anyag beadásával történő kivégzése céljából terveztek vagy módosítottak. |
| --- | --- |

1.4.

Automatikus fecskendőrendszerek, melyeket emberek halálos vegyi anyag beadásával történő kivégzése céljából terveztek vagy módosítottak.

Emberek megfékezésére tervezett áruk:

ex 8543 89 95

| 2.1. | Alacsony áramerősség mellett 10 000 V-ot meghaladó teljesítményű elektromos sokkoló szíjak, melyeket emberek elektrosokkal történő megfékezése céljára terveztek. |
| --- | --- |

2.1.

Alacsony áramerősség mellett 10 000 V-ot meghaladó teljesítményű elektromos sokkoló szíjak, melyeket emberek elektrosokkal történő megfékezése céljára terveztek.

---

III. MELLÉKLET

Az 5. cikkben említett áruk jegyzéke

| KN-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 1.   Emberek fogva tartására tervezett áruk: |
| ex 9401 61 00
  ex 9401 69 00
  ex 9401 71 00
  ex 9401 79 00
  ex 9402 90 00
  ex 9403 20 91
  ex 9403 20 99
  ex 9403 50 00
  ex 9403 70 90
  ex 9403 80 00 | 1.1. | Fogvatartásra szolgáló székek és bilincstáblák.
  Megjegyzés:
  Ez a pont nem vonatkozik a fogyatékkal élő személyek számára tervezett tolószékekre. |

KN-kód

Leírás

Emberek fogva tartására tervezett áruk:

ex 9401 61 00

ex 9401 69 00

ex 9401 71 00

ex 9401 79 00

ex 9402 90 00

ex 9403 20 91

ex 9403 20 99

ex 9403 50 00

ex 9403 70 90

ex 9403 80 00

1.1.

Fogvatartásra szolgáló székek és bilincstáblák.

Megjegyzés:

Ez a pont nem vonatkozik a fogyatékkal élő személyek számára tervezett tolószékekre.

ex 7326 90 98

ex 8301 50 00

ex 3926 90 99

| 1.2. | Lábbilincsek, rabláncok, bilincsek és egyrészes kézbilincsek vagy bilincsek.
  Megjegyzés:
  Ez a pont nem vonatkozik a „közönséges kézbilincsek”-re. A közönséges kézbilincsek mérete lánccal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban 150 és 280 mm között van, és nem módosították úgy, hogy fizikai fájdalmat vagy szenvedést okozzon. |
| --- | --- |

1.2.

Lábbilincsek, rabláncok, bilincsek és egyrészes kézbilincsek vagy bilincsek.

Megjegyzés:

Ez a pont nem vonatkozik a „közönséges kézbilincsek”-re. A közönséges kézbilincsek mérete lánccal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban 150 és 280 mm között van, és nem módosították úgy, hogy fizikai fájdalmat vagy szenvedést okozzon.

ex 7326 90 98

ex 8301 50 00

ex 3926 90 99

| 1.3. | Hüvelyujjbilincsek és hüvelykszorítók, beleértve a fogazott hüvelykujjbilincset is. |
| --- | --- |

1.3.

Hüvelyujjbilincsek és hüvelykszorítók, beleértve a fogazott hüvelykujjbilincset is.

Zendülések megfékezésére és önvédelmi célokra tervezett hordozható eszközök:

ex 8543 89 95

ex 9304 00 00

| 2.1. | Kis áramerősség melletti 10 000 V teljesítményű hordozható elektromos sokkoló eszközök, nem kizárólagosan, de beleértve az elektromos sokkoló botot, elektromos sokkoló pajzsot, bénító lövedéket pisztolyt és elektromos sokkoló lövedéket kilövő fegyvereket.






  1. | Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.1. pontjában leírt elektromos sokkoló szíjakra. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Kis áramerősség melletti 10 000 V teljesítményű hordozható elektromos sokkoló eszközök, nem kizárólagosan, de beleértve az elektromos sokkoló botot, elektromos sokkoló pajzsot, bénító lövedéket pisztolyt és elektromos sokkoló lövedéket kilövő fegyvereket.

1.

Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.1. pontjában leírt elektromos sokkoló szíjakra.

| 2. | Ez a pont nem vonatkozik azokra az egyedi elektromos sokkoló eszközökre, amelyeket felhasználójuk személyes védelmük céljára tartanak maguknál. |
| --- | --- |

2.

Ez a pont nem vonatkozik azokra az egyedi elektromos sokkoló eszközökre, amelyeket felhasználójuk személyes védelmük céljára tartanak maguknál.

Zendülések megfékezésére vagy önvédelmi célokra szolgáló anyagok és az azok alkalmazására szolgáló eszközök:

ex 8424 20 00

ex 9304 00 00

| 3.1. | Cselekvésképtelenséget előidéző vegyi anyag beadására vagy szétpermetezése révén alkalmazható hordozható eszközök zendülések megfékezésére vagy önvédelemre.
  Megjegyzés:
  Ez a pont nem vonatkozik azokra a hordozható eszközökre, amelyeket felhasználóik személyes védelmükre tartanak maguknál, még akkor sem, ha azok vegyi anyagot tartalmaznak. |
| --- | --- |

3.1.

Cselekvésképtelenséget előidéző vegyi anyag beadására vagy szétpermetezése révén alkalmazható hordozható eszközök zendülések megfékezésére vagy önvédelemre.

Megjegyzés:

Ez a pont nem vonatkozik azokra a hordozható eszközökre, amelyeket felhasználóik személyes védelmükre tartanak maguknál, még akkor sem, ha azok vegyi anyagot tartalmaznak.

ex 2924 29 95

| 3.2. | Pelargonsav-vanillilamid (PAVA) (CAS 2444-46-4) |
| --- | --- |

3.2.

Pelargonsav-vanillilamid (PAVA) (CAS 2444-46-4)

ex 2939 99 00

| 3.3. | Olajosgyanta-tartalmú kapszaicin- (OC) (CAS 8023-77-6). |
| --- | --- |

3.3.

Olajosgyanta-tartalmú kapszaicin- (OC) (CAS 8023-77-6).

---

IV. MELLÉKLET

Az 5. cikk (2) bekezdésében említett tagállami területek

DÁNIA:

| — | Grönland. |
| --- | --- |

—

Grönland.

FRANCIAORSZÁG:

| — | Új-Kaledónia és a hozzá tartozó szigetek, |
| --- | --- |

—

Új-Kaledónia és a hozzá tartozó szigetek,

| — | Francia Polinézia, |
| --- | --- |

—

Francia Polinézia,

| — | Francia Déli és Antarktiszi Területek, |
| --- | --- |

—

Francia Déli és Antarktiszi Területek,

| — | Wallis és Futuna szigetek, |
| --- | --- |

—

Wallis és Futuna szigetek,

| — | Mayotte, |
| --- | --- |

—

Mayotte,

| — | St Pierre és Miquelon. |
| --- | --- |

—

St Pierre és Miquelon.

Németország:

| — | Büsingen. |
| --- | --- |

—

Büsingen.

---

V. MELLÉKLET

A 9. cikk (1) bekezdésében említett kiviteli vagy behozatali engedély formanyomtatványa

Műszaki leírás:

A formanyomtatvány mérete 210 x 297 mm; legfeljebb 5 mm-rel kisebb és legfeljebb 8 mm-rel nagyobb méret megengedett. A szövegdobozok alapegységének mérete vízszintesen egytized hüvelyk, függőlegesen pedig egyhatod hüvelyk. Az albontások alapegységének mérete vízszintesen egytized hüvelyk.

Image

Image

Magyarázó megjegyzések a formanyomtatványhoz

„Kínzásra felhasználható áruk kivitelének vagy behozatalának engedélyezése (1236/2005/EK rendelet)”

Ez a formanyomtatvány bizonyos árukra vonatkozó kiviteli vagy behozatali engedélyeknek a halálbüntetés, kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára felhasználható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK rendelettel összhangban történő kiállítására használható fel.

A kiállító hatóság a 1236/2005/EK tanácsi rendelet 2. cikkének h) pontjában meghatározott, e rendelet I. mellékletének jegyzékében szereplő hatóság.

Az engedélyeket ezen az egy lapból álló, mindkét oldalán nyomtatott formanyomtatványon kell kiállítani. Az illetékes vámhivatal a kivitt mennyiséget levonja a teljes rendelkezésre álló mennyiségből. A hivatalnak gondoskodnia kell az engedélyezés tárgyát képező különböző cikkek e célra történő egyértelmű elkülönítéséről.

Amennyiben a tagállamok nemzeti eljárásaihoz a formanyomtatvány több példányára is szükség van (például a kérelmezéshez), ez a formanyomtatvány beilleszthető egy, a vonatkozó nemzeti szabályok szerint összeállított formanyomtatványokból álló csomagba. A formanyomtatványok minden példányán a 3. rovat feletti rovatban, valamint a bal oldali margón egyértelműen fel kell tüntetni, hogy az egyes példányok milyen célra (pl. a kérelem, a kérelmező példánya) készülnek. Az engedély 1 példányban készül, a 1236/2005/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

| 1. rovat: | Kérelmező: | Kérjük feltüntetni a kérelmező nevét és teljes címét.
  A kérelmező vámazonosító számát is fel lehet tüntetni (a legtöbb esetben választható adatként szerepel).
  A kérelmező típusát a megfelelő rovatban kell feltüntetni (választható), az 1, 2 és 4 számok alkalmazásával, a 1236/2005/EK rendelet 2. cikkének i) bekezdésében foglalt fogalommeghatározásban felsorolt pontok alapján. |
| --- | --- | --- |
| 3. rovat: | Engedély száma: | Kérjük kitölteni a megfelelő számmal, és megjelölni a kivitel vagy behozatal négyzetét. A „kivitel” és a „behozatal” fogalmának meghatározását lásd a rendelet 2. cikkének d) és e) bekezdésében és 17. cikkében. |
| 4. rovat: | Lejárat napja: | Kérjük, jelölje meg a napot (két számjegy), a hónapot (két számjegy) és az évet (négy számjegy). |
| 5. rovat: | Ügynök/képviselő: | Amennyiben a kérelmet nem a kérelmező nyújtja be, kérjük, jelölje meg a kérelmező érdekében eljáró, megfelelő meghatalmazással rendelkező képviselő vagy (vám-) ügynök nevét. Lásd a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 5. cikkét is. |
| 6. rovat: | Az ország, ahol az áruk megtalálhatóak | Kérjük megjelölni mind az érintett ország nevét, mind az 1172/95/EK tanácsi rendelet (HL L 118., 1995.5.25., 10. o.) alapján megállapított országkódot. Lásd: 1779/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 296., 2002.10.5., 6. o). |
| 7. rovat: | Rendeltetési ország: | Kérjük megjelölni mind az érintett ország nevét, mind az 1172/95/EK tanácsi rendelet (HL L 118., 1995.5.25., 10. o.) alapján megállapított országkódot. Lásd: 1779/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 296., 2002.10.5., 6. o.). |
| 10. rovat: | A cikk leírása: | Kérjük, vegye figyelembe az érintett áruk csomagolásán található adatok feltüntetésének lehetőségét. Az áruk értékét a 10. rovatban is fel lehet tüntetni.
  Amennyiben a 10. rovatban nem áll rendelkezésre elegendő hely, kérjük, folytassa a leírást egy, a nyomtatványhoz mellékelt üres papírlapon, az engedély számának feltüntetésével. A mellékletek számát a 16. rovatban jelezze.
  Ez a formanyomtatvány legfeljebb háromféle áru számára készült (lásd a rendelet II. és III. cikkét). Ha több, mint három áru kivitelének vagy behozatalának engedélyezésére van szükség, két engedélyt kell kiállítani. |
| 11. rovat: | Cikkszám: | Ezt a rovatot csak a nyomtatvány hátlapján kell kitölteni. Kérjük, a cikkszámot úgy töltse ki, hogy az egyezzen az első oldalon található leírásban megadott cikkszámmal. |
| 14. rovat: | Különleges követelmények és feltételek: | Amennyiben a 14. rovatban nem áll rendelkezésre elegendő hely, kérjük, folytassa a leírást egy, a nyomtatványhoz mellékelt üres papírlapon, az engedély számának feltüntetésével. A mellékletek számát a 16. rovatban jelezze. |
| 16. rovat: | Mellékletek száma: | Kérjük, tüntesse fel a mellékletek számát (lásd a 10. és 14. rovathoz fűzött magyarázatot). |

1. rovat:

Kérelmező:

Kérjük feltüntetni a kérelmező nevét és teljes címét.

A kérelmező vámazonosító számát is fel lehet tüntetni (a legtöbb esetben választható adatként szerepel).

A kérelmező típusát a megfelelő rovatban kell feltüntetni (választható), az 1, 2 és 4 számok alkalmazásával, a 1236/2005/EK rendelet 2. cikkének i) bekezdésében foglalt fogalommeghatározásban felsorolt pontok alapján.

3. rovat:

Engedély száma:

Kérjük kitölteni a megfelelő számmal, és megjelölni a kivitel vagy behozatal négyzetét. A „kivitel” és a „behozatal” fogalmának meghatározását lásd a rendelet 2. cikkének d) és e) bekezdésében és 17. cikkében.

4. rovat:

Lejárat napja:

Kérjük, jelölje meg a napot (két számjegy), a hónapot (két számjegy) és az évet (négy számjegy).

5. rovat:

Ügynök/képviselő:

Amennyiben a kérelmet nem a kérelmező nyújtja be, kérjük, jelölje meg a kérelmező érdekében eljáró, megfelelő meghatalmazással rendelkező képviselő vagy (vám-) ügynök nevét. Lásd a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 5. cikkét is.

6. rovat:

Az ország, ahol az áruk megtalálhatóak

Kérjük megjelölni mind az érintett ország nevét, mind az 1172/95/EK tanácsi rendelet (HL L 118., 1995.5.25., 10. o.) alapján megállapított országkódot. Lásd: 1779/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 296., 2002.10.5., 6. o).

7. rovat:

Rendeltetési ország:

Kérjük megjelölni mind az érintett ország nevét, mind az 1172/95/EK tanácsi rendelet (HL L 118., 1995.5.25., 10. o.) alapján megállapított országkódot. Lásd: 1779/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 296., 2002.10.5., 6. o.).

10. rovat:

A cikk leírása:

Kérjük, vegye figyelembe az érintett áruk csomagolásán található adatok feltüntetésének lehetőségét. Az áruk értékét a 10. rovatban is fel lehet tüntetni.

Amennyiben a 10. rovatban nem áll rendelkezésre elegendő hely, kérjük, folytassa a leírást egy, a nyomtatványhoz mellékelt üres papírlapon, az engedély számának feltüntetésével. A mellékletek számát a 16. rovatban jelezze.

Ez a formanyomtatvány legfeljebb háromféle áru számára készült (lásd a rendelet II. és III. cikkét). Ha több, mint három áru kivitelének vagy behozatalának engedélyezésére van szükség, két engedélyt kell kiállítani.

11. rovat:

Cikkszám:

Ezt a rovatot csak a nyomtatvány hátlapján kell kitölteni. Kérjük, a cikkszámot úgy töltse ki, hogy az egyezzen az első oldalon található leírásban megadott cikkszámmal.

14. rovat:

Különleges követelmények és feltételek:

Amennyiben a 14. rovatban nem áll rendelkezésre elegendő hely, kérjük, folytassa a leírást egy, a nyomtatványhoz mellékelt üres papírlapon, az engedély számának feltüntetésével. A mellékletek számát a 16. rovatban jelezze.

16. rovat:

Mellékletek száma:

Kérjük, tüntesse fel a mellékletek számát (lásd a 10. és 14. rovathoz fűzött magyarázatot).

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/20

---

A BIZOTTSÁG 1237/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. július 29-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 71,8 |
| 096 | 21,9 |
| 999 | 46,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 61,9 |
| 999 | 61,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,7 |
| 999 | 75,7 |
| 0805 50 10 | 388 | 72,5 |
| 508 | 58,8 |
| 524 | 69,1 |
| 528 | 72,2 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 111,3 |
| 204 | 80,3 |
| 220 | 126,8 |
| 334 | 91,2 |
| 624 | 162,7 |
| 999 | 114,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,3 |
| 400 | 101,0 |
| 508 | 69,1 |
| 512 | 63,3 |
| 528 | 88,5 |
| 720 | 73,3 |
| 804 | 85,4 |
| 999 | 81,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,8 |
| 388 | 63,0 |
| 512 | 47,0 |
| 528 | 35,6 |
| 999 | 67,9 |
| 0809 10 00 | 052 | 141,4 |
| 999 | 141,4 |
| 0809 20 95 | 052 | 280,0 |
| 400 | 336,4 |
| 999 | 308,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 109,8 |
| 999 | 109,8 |
| 0809 40 05 | 624 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

71,8

096

21,9

999

46,9

0707 00 05

052

61,9

999

61,9

0709 90 70

052

75,7

999

75,7

0805 50 10

388

72,5

508

58,8

524

69,1

528

72,2

999

68,2

0806 10 10

052

111,3

204

80,3

220

126,8

334

91,2

624

162,7

999

114,5

0808 10 80

388

92,3

400

101,0

508

69,1

512

63,3

528

88,5

720

73,3

804

85,4

999

81,8

0808 20 50

052

125,8

388

63,0

512

47,0

528

35,6

999

67,9

0809 10 00

052

141,4

999

141,4

0809 20 95

052

280,0

400

336,4

999

308,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

109,8

999

109,8

0809 40 05

624

87,6

999

87,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/22

---

A BIZOTTSÁG 1238/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az almára vonatkozó forgalmazási előírás megállapításáról szóló 85/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 85/2004/EK bizottsági rendelet (2) többek között előírja az alma legkisebb méretének az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) előírásában szereplő mérettel megegyező méretűre történő csökkentését 2005. augusztus 1-jétől. |
| --- | --- |

(1)

A 85/2004/EK bizottsági rendelet (2) többek között előírja az alma legkisebb méretének az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) előírásában szereplő mérettel megegyező méretűre történő csökkentését 2005. augusztus 1-jétől.

| (2) | A cukortartalmon alapuló érettségi kritériumnak az ENSZ-EGB FFV-50 előírásba való felvételét az ENSZ-EGB mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportja javasolta. |
| --- | --- |

(2)

A cukortartalmon alapuló érettségi kritériumnak az ENSZ-EGB FFV-50 előírásba való felvételét az ENSZ-EGB mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportja javasolta.

| (3) | Mivel a legkisebb méret szintén érettségi kritérium, tanulmányozni kell annak a lehetőségét, hogy ezek az érettségi kritériumok hogyan foglalhatók bele a legjobban az almára vonatkozó forgalmazási előírásokba. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a legkisebb méret szintén érettségi kritérium, tanulmányozni kell annak a lehetőségét, hogy ezek az érettségi kritériumok hogyan foglalhatók bele a legjobban az almára vonatkozó forgalmazási előírásokba.

| (4) | Mivel ezt a tanulmányt legalább három gazdasági év során kell megvalósítani, a méretcsökkentés alkalmazását 2008. június 1-jéig el kell halasztani, és a méretre vonatkozó átmeneti intézkedéseket 2008. május 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Mivel ezt a tanulmányt legalább három gazdasági év során kell megvalósítani, a méretcsökkentés alkalmazását 2008. június 1-jéig el kell halasztani, és a méretre vonatkozó átmeneti intézkedéseket 2008. május 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (5) | Mindazonáltal védelmezni kell azon gazdasági szereplők jogos bizalmát, akik annak vélelmezése alapján kötöttek szerződést, hogy 2005. augusztus 1-jétől a méretcsökkentésre vonatkozó előírások alkalmazásra kerülnek. |
| --- | --- |

(5)

Mindazonáltal védelmezni kell azon gazdasági szereplők jogos bizalmát, akik annak vélelmezése alapján kötöttek szerződést, hogy 2005. augusztus 1-jétől a méretcsökkentésre vonatkozó előírások alkalmazásra kerülnek.

| (6) | Az egyértelműség érdekében pontosítani kell, hogy amikor egy termék értékesítésekor kereskedelmi márkát használnak, akkor a fajtanevet, vagy annak szinonimáját is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(6)

Az egyértelműség érdekében pontosítani kell, hogy amikor egy termék értékesítésekor kereskedelmi márkát használnak, akkor a fajtanevet, vagy annak szinonimáját is fel kell tüntetni.

| (7) | Bizonyos tévedések fordulnak elő az előírás mellékletében felsorolt fajták jegyzékében. |
| --- | --- |

(7)

Bizonyos tévedések fordulnak elő az előírás mellékletében felsorolt fajták jegyzékében.

| (8) | A 85/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 85/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 85/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk bevezető mondatában a „2005. július 31-ig” időpont helyébe a „2008. május 31-ig” időpont lép. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk bevezető mondatában a „2005. július 31-ig” időpont helyébe a „2008. május 31-ig” időpont lép.

| 2. | A 4. cikkben a „2005. augusztus 1-jétől” időpont helyébe a „2008. június 1-jétől” időpont lép. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikkben a „2005. augusztus 1-jétől” időpont helyébe a „2008. június 1-jétől” időpont lép.

| 3. | A melléklet ezen rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A melléklet ezen rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Azonban azok a gazdasági szereplők, akik a tagállami hatóságok megelégedésére 2005. augusztus 1-je előtt kötöttek szerződést a 85/2004/EK rendelet melléklete III. pontjának második és harmadik albekezdése alapján, forgalomba hozhatják az említett albekezdéseknek megfelelő szerződések tárgyát képező almát.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 13., 2004.1.20., 3. o. A legutóbb a 907/2004/EK rendelettel (HL L 163., 2004.4.30., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A 85/2004/EK rendelet függelékének 4. címe a következőképpen módosul:

| 1. | a második albekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A következő jegyzékben felsoroltak közül néhány fajta olyan kereskedelmi névvel kerülhet forgalomba, amelyre egy vagy több országban védjegyoltalmat kértek vagy szereztek meg azzal a feltétellel, hogy a fajtanév vagy annak szinonimája feltüntetésre kerül a címkén.” |
| --- | --- |

1.

a második albekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A következő jegyzékben felsoroltak közül néhány fajta olyan kereskedelmi névvel kerülhet forgalomba, amelyre egy vagy több országban védjegyoltalmat kértek vagy szereztek meg azzal a feltétellel, hogy a fajtanév vagy annak szinonimája feltüntetésre kerül a címkén.”

| 2. | a nem kimerítő jellegű jegyzéket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  Fajta | Szinonimák | Kereskedelmi nevek | Színezettségi csoport | Héjparásodás | Méret |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| African Red | | African CarmineTM | B | | |
| Akane | Tohoku 3 | Primerouge® | B | | |
| Alborz Seedling | | | C | | |
| Aldas | | | B | | N |
| Alice | | | B | | |
| Alkmene | Early Windsor | | C | | |
| Alwa | | | B | | |
| Angold | | | C | | N |
| Apollo | Beauty of Blackmoor | | C | | N |
| Arkcharm | Arkansas No 18, A 18 | | C | | N |
| Arlet | | | B | R | |
| Aroma | | | C | | |
| Az Aroma piros színezetű mutációi, például: Aroma Amorosa | | | B | | |
| Auksis | | | B | | |
| Belfort | Pella | | B | | |
| Belle de Boskoop és mutációi | | | D | R | N |
| Belle fleur double | | | D | | N |
| Berlepsch | Freiherr von Berlepsch | | C | | |
| Berlepsch rouge | Red Berlepsch, Roter Berlepsch | | B | | |
| Blushed Golden | | | | | N |
| Bohemia | | | B | | N |
| Boskoop rouge | Red Boskoop, Roter Boskoop | | B | R | N |
| Braeburn | | | B | | N |
| A Braeburn piros színezetű mutációi, például: | | | A | | N |
| Hidala | | Hilwell® | |
| Joburn | | AuroraTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM | |
| Lochbuie Red | | | |
| Braeburn | | | |
| Mahana Red | | Redfield® | |
| Mariri Red | | EveTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM | |
| Redfield | | Red BraeburnTM, Southern RoseTM | |
| Royal Braeburn | | | |
| Bramley's Seedling | Bramley, Triomphe de Kiel | | D | | N |
| Brettacher Sämling | | | D | | N |
| Calville (... csoport) | | | D | | N |
| Cardinal | | | B | | |
| Carola | Kalco | | C | | N |
| Caudle | | CameoTM | B | | |
| Charden | | | D | | N |
| Charles Ross | | | D | | N |
| Civni | | Rubens® | B | | |
| Coromandel Red | Corodel | | A | | |
| Cortland | | | B | | N |
| Cox's orange pippin és mutációi | Cox Orange | | C | R | |
| A Cox's Orange Pippin piros színezetű mutációi, például:
  Cherry Cox | | | B | R | |
| Crimson Bramley | | | D | | N |
| Cripps Pink | | Pink Lady® | C | | |
| Cripps Red | | SundownerTM | C (1) | | |
| Dalinbel | | | B | | |
| Delblush | | Tentation® | D | | N |
| Delcorf és mutációi, például: | | Delbarestivale® | C | | N |
| Dalili | | Ambassy® | |
| Monidel | | | |
| Delgollune | | Delbard Jubilé® | B | | N |
| Delicious ordinaire | Ordinary Delicious | | B | | |
| Deljeni | | Primgold® | D | | N |
| Delikates | | | B | | |
| Delor | | | C | | N |
| Discovery | | | C | | |
| Dunn's Seedling | | | D | R | |
| Dykmanns Zoet | | | C | | |
| Egremont Russet | | | D | R | |
| Elan | | | D | | N |
| Elise | Red Delight | Roblos® | A | | N |
| Ellison's orange | Ellison | | C | | N |
| Elstar és mutációi, például: | | | C | | |
| Daliter | | EltonTM | | |
| Elshof | | | | |
| Elstar Armhold | | | | |
| Elstar Reinhardt | | | | |
| Az Elstar piros színezetű mutációi, például: | | | B | | |
| Bel-El | | Red ElswoutTM | | |
| Daliest | | ElistaTM | | |
| Goedhof | | ElnicaTM | | |
| Red Elstar | | | | |
| Valstar | | | | |
| Empire | | | A | | |
| Falstaff | | | C | | |
| Fiesta | Red Pippin | | C | | |
| Florina | | Querina® | B | | N |
| Fortune | | | D | R | |
| Fuji és mutációi | | | B | | N |
| Gala | | | C | | |
| A Gala piros színezetű mutációi, például: | | | A | | |
| Annaglo | | Brookfield® | | |
| Baigent | | | | |
| Galaxy | | Mondial Gala® | | |
| Mitchgla | | Delbard Gala® | | |
| Obrogala | | | | |
| Regala | | Gala Must® | | |
| Regal Prince | | Royal Gala® | | |
| Tenroy | | | | |
| Garcia | | | D | | N |
| Gloster | | | B | | N |
| Goldbohemia | | | D | | N |
| Golden Delicious és mutációi | | | D | | N |
| Golden Russet | | | D | R | |
| Goldrush | Coop 38 | | D | | N |
| Goldstar | | | D | | N |
| Gradigold | | Golden Extreme®
  Golden Supreme® | D | | N |
| Granny Smith | | | D | | N |
| Gravenstein rouge | Red Gravenstein, Roter Gravensteiner | | B | | N |
| Gravensteiner | Gravenstein | | D | | N |
| Greensleeves | | | D | | N |
| Holsteiner Cox és mutációi | Holstein | | D | R | |
| Holstein rouge | Red Holstein, Roter Holsteiner Cox | | C | R | |
| Honeycrisp | | Honeycrunch® | C | | N |
| Honeygold | | | D | | N |
| Horneburger | | | D | | N |
| Howgate Wonder | Manga | | D | | N |
| Idared | | | B | | N |
| Ingrid Marie | | | B | R | |
| Isbranica | Izbranica | | C | | |
| Jacob Fisher | | | D | | N |
| Jacques Lebel | | | D | | N |
| Jamba | | | C | | N |
| James Grieve és mutációi | | | D | | N |
| James Grieve rouge | Red James Grieve | | B | | N |
| Jarka | | | C | | N |
| Jerseymac | | | B | | |
| Jester | | | D | | N |
| Jonagold (2) és mutációi, például: | | | C | | N |
| Crowngold | | | |
| Daligo | | | |
| Daliguy | | | |
| Dalijean | Jonasty | | |
| Jonagold 2000 | Jonamel | | |
| Jonabel | Excel | | |
| Jonabres | | | |
| King Jonagold | | | |
| New Jonagold | | | |
| Novajo | Fukushima | | |
| Schneica | Veulemanns | | |
| Wilmuta | | Jonica® | |
| Jonagored és mutációi, például: | | | A | | N |
| Decosta | | | |
| Jomured | | | |
| Jonagold Boerekamp | Van de Poel | Early Queen® | |
| Jomar | | Marnica® | |
| Jonagored Supra | | | |
| Jonaveld | | First Red® | |
| Primo | | | |
| Romagold | | | |
| Rubinstar | Surkijn | | |
| Red Jonaprince | | Wilton's®, Red Prince® | |
| Jonalord | | | C | | |
| Jonathan | | | B | | |
| Julia | | | B | | |
| Jupiter | | | D | | N |
| Karmijn de Sonnaville | | | C | R | N |
| Katy | Katja | | B | | |
| Kent | | | D | R | |
| Kidd's orange red | | | C | R | |
| Kim | | | B | | |
| Koit | | | C | | N |
| Krameri Tuvioun | | | B | | |
| Kukikovskoje | | | B | | |
| Lady Williams | | | B | | N |
| Lane's Prince Albert | | | D | | N |
| Laxton's Superb | Laxtons Superb | | C | R | |
| Ligol | | | B | | N |
| Lobo | | | B | | |
| Lodel | | | A | | |
| Lord Lambourne | | | C | | |
| Maigold | | | B | | |
| Mc Intosh | | | B | | |
| Meelis | | | B | | N |
| Melba | | | B | | |
| Melodie | | | B | | N |
| Melrose | | | C | | N |
| Meridian | | | C | | |
| Moonglo | | | C | | |
| Morgenduft | Imperatore | | B | | N |
| Mountain Cove | | Ginger GoldTM | D | | N |
| Mutsu | | Crispin® | D | | N |
| Normanda | | | C | | N |
| Nueva Europa | | | C | | |
| Nueva Orleans | | | B | | N |
| Odin | | | B | | |
| Ontario | | | B | | N |
| Orlovskoje Polosatoje | | | C | | |
| Ozark Gold | | | D | | N |
| Paula Red | | | B | | |
| Pero de Cirio | | | D | | N |
| Piglos | | | B | | N |
| Pikant | | | B | | N |
| Pikkolo | | | C | | |
| Pilot | | | C | | |
| Pimona | | | C | | |
| Pinova | | Corail® | C | | |
| Pirella | | Pirol® | B | | N |
| Piros | | | C | | N |
| Rafzubex | | Rubinette® Rosso | A | | |
| Rafzubin | | Rubinette® | C | | |
| Rajka | | | B | | |
| Rambour d'hiver | | | D | | N |
| Rambour Franc | | | B | | |
| Reanda | | | B | | N |
| Rebella | | | C | | N |
| Red Delicious és mutációi, például: | | | A | | N |
| Camspur | | | |
| Erovan | | Redchief® | |
| Evasni | | Early Red One® | |
| Flatrar | | Scarlet Spur® | |
| Fortuna Delicious | | Starkspur Ultra Red® | |
| Otago | | | |
| Red King | | | |
| Red Spur | | | |
| Red York | | | |
| Richared | | | |
| Royal Red | | | |
| Sandidge | | Super Chief® | |
| Shotwell Delicious | | | |
| Stark Delicious | | | |
| Starking | | | |
| Starkrimson | | | |
| Starkspur | | | |
| Topred | | | |
| Trumdor | | Oregon Spur Delicious® | |
| Well Spur | | | |
| Red Dougherty | | | A | | |
| Red Rome | | | A | | |
| Redkroft | | | A | | |
| Regal | | | A | | |
| Regina | | | B | | N |
| Reglindis | | | C | | N |
| Reine des Reinettes | Goldparmäne, Gold Parmoné | | C | | |
| Reineta Encarnada | | | B | | |
| Reinette Rouge du Canada | | | B | | N |
| Reinette d'Orléans | | | D | | N |
| Reinette Blanche du Canada | Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette | | D | R | N |
| Reinette de France | | | D | | N |
| Reinette de Landsberg | | | D | | N |
| Reinette grise du Canada | Graue Kanadarenette | | D | R | N |
| Relinda | | | C | | |
| Remo | | | B | | |
| Renora | | | B | | N |
| Resi | | | B | | |
| Resista | | | D | | N |
| Retina | | | B | | N |
| Rewena | | | B | | N |
| Roja de Benejama | Verruga, Roja del Valle, Clavelina | | A | | |
| Rome Beauty | Belle de Rome, Rome | | B | | |
| Rosana | Berner Rosenapfel | | B | | N |
| Royal Beaut | | | A | | N |
| Rubin | | | C | | N |
| Rubinola | | | B | | N |
| Sciearly | | Pacific BeautyTM | A | | |
| Scifresh | | JazzTM | B | | |
| Sciglo | | Southern SnapTM | A | | |
| Sciray | GS48 | | A | | |
| Scired | | Pacific QueenTM | A | R | |
| Sciros | | Pacific RoseTM | A | | N |
| Selena | | | B | | N |
| Shampion | | | B | | N |
| Sidrunkollane Talioun | | | D | | N |
| Sinap Orlovskij | Orlovski Sinap | | D | | N |
| Snygold | Earlygold | | D | | N |
| Sommerregent | | | C | | |
| Spartan | | | A | | |
| Splendour | | | A | | |
| St. Edmunds Pippin | | | D | R | |
| Stark's Earliest | | | C | | |
| Štaris | Staris | | A | | |
| Sturmer Pippin | | | D | R | |
| Sügisdessert | | | C | | N |
| Sügisjoonik | | | C | | N |
| Summerred | | | B | | |
| Sunrise | | | A | | |
| Sunset | | | D | R | |
| Suntan | | | D | R | N |
| Sweet Caroline | | | C | | N |
| Talvenauding | | | B | | |
| Tellisaare | | | B | | |
| Tiina | | | B | | N |
| Topaz | | | B | | |
| Tydeman's Early Worcester | Tydeman's Early | | B | | N |
| Veteran | | | B | | |
| Vista Bella | Bellavista | | B | | |
| Wealthy | | | B | | |
| Worcester Pearmain | | | B | | |
| York | | | B | | |

2.

a nem kimerítő jellegű jegyzéket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

Fajta

Szinonimák

Kereskedelmi nevek

Színezettségi csoport

Héjparásodás

Méret

African Red

African CarmineTM

B

Akane

Tohoku 3

Primerouge®

B

Alborz Seedling

C

Aldas

B

N

Alice

B

Alkmene

Early Windsor

C

Alwa

B

Angold

C

N

Apollo

Beauty of Blackmoor

C

N

Arkcharm

Arkansas No 18, A 18

C

N

Arlet

B

R

Aroma

C

Az Aroma piros színezetű mutációi, például: Aroma Amorosa

B

Auksis

B

Belfort

Pella

B

Belle de Boskoop és mutációi

D

R

N

Belle fleur double

D

N

Berlepsch

Freiherr von Berlepsch

C

Berlepsch rouge

Red Berlepsch, Roter Berlepsch

B

Blushed Golden

N

Bohemia

B

N

Boskoop rouge

Red Boskoop, Roter Boskoop

B

R

N

Braeburn

B

N

A Braeburn piros színezetű mutációi, például:

A

N

Hidala

Hilwell®

Joburn

AuroraTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM

Lochbuie Red

Braeburn

Mahana Red

Redfield®

Mariri Red

EveTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM

Redfield

Red BraeburnTM, Southern RoseTM

Royal Braeburn

Bramley's Seedling

Bramley, Triomphe de Kiel

D

N

Brettacher Sämling

D

N

Calville (... csoport)

D

N

Cardinal

B

Carola

Kalco

C

N

Caudle

CameoTM

B

Charden

D

N

Charles Ross

D

N

Civni

Rubens®

B

Coromandel Red

Corodel

A

Cortland

B

N

Cox's orange pippin és mutációi

Cox Orange

C

R

A Cox's Orange Pippin piros színezetű mutációi, például:

Cherry Cox

B

R

Crimson Bramley

D

N

Cripps Pink

Pink Lady®

C

Cripps Red

SundownerTM

C (1)

Dalinbel

B

Delblush

Tentation®

D

N

Delcorf és mutációi, például:

Delbarestivale®

C

N

Dalili

Ambassy®

Monidel

Delgollune

Delbard Jubilé®

B

N

Delicious ordinaire

Ordinary Delicious

B

Deljeni

Primgold®

D

N

Delikates

B

Delor

C

N

Discovery

C

Dunn's Seedling

D

R

Dykmanns Zoet

C

Egremont Russet

D

R

Elan

D

N

Elise

Red Delight

Roblos®

A

N

Ellison's orange

Ellison

C

N

Elstar és mutációi, például:

C

Daliter

EltonTM

Elshof

Elstar Armhold

Elstar Reinhardt

Az Elstar piros színezetű mutációi, például:

B

Bel-El

Red ElswoutTM

Daliest

ElistaTM

Goedhof

ElnicaTM

Red Elstar

Valstar

Empire

A

Falstaff

C

Fiesta

Red Pippin

C

Florina

Querina®

B

N

Fortune

D

R

Fuji és mutációi

B

N

Gala

C

A Gala piros színezetű mutációi, például:

A

Annaglo

Brookfield®

Baigent

Galaxy

Mondial Gala®

Mitchgla

Delbard Gala®

Obrogala

Regala

Gala Must®

Regal Prince

Royal Gala®

Tenroy

Garcia

D

N

Gloster

B

N

Goldbohemia

D

N

Golden Delicious és mutációi

D

N

Golden Russet

D

R

Goldrush

Coop 38

D

N

Goldstar

D

N

Gradigold

Golden Extreme®

Golden Supreme®

D

N

Granny Smith

D

N

Gravenstein rouge

Red Gravenstein, Roter Gravensteiner

B

N

Gravensteiner

Gravenstein

D

N

Greensleeves

D

N

Holsteiner Cox és mutációi

Holstein

D

R

Holstein rouge

Red Holstein, Roter Holsteiner Cox

C

R

Honeycrisp

Honeycrunch®

C

N

Honeygold

D

N

Horneburger

D

N

Howgate Wonder

Manga

D

N

Idared

B

N

Ingrid Marie

B

R

Isbranica

Izbranica

C

Jacob Fisher

D

N

Jacques Lebel

D

N

Jamba

C

N

James Grieve és mutációi

D

N

James Grieve rouge

Red James Grieve

B

N

Jarka

C

N

Jerseymac

B

Jester

D

N

Jonagold (2) és mutációi, például:

C

N

Crowngold

Daligo

Daliguy

Dalijean

Jonasty

Jonagold 2000

Jonamel

Jonabel

Excel

Jonabres

King Jonagold

New Jonagold

Novajo

Fukushima

Schneica

Veulemanns

Wilmuta

Jonica®

Jonagored és mutációi, például:

A

N

Decosta

Jomured

Jonagold Boerekamp

Van de Poel

Early Queen®

Jomar

Marnica®

Jonagored Supra

Jonaveld

First Red®

Primo

Romagold

Rubinstar

Surkijn

Red Jonaprince

Wilton's®, Red Prince®

Jonalord

C

Jonathan

B

Julia

B

Jupiter

D

N

Karmijn de Sonnaville

C

R

N

Katy

Katja

B

Kent

D

R

Kidd's orange red

C

R

Kim

B

Koit

C

N

Krameri Tuvioun

B

Kukikovskoje

B

Lady Williams

B

N

Lane's Prince Albert

D

N

Laxton's Superb

Laxtons Superb

C

R

Ligol

B

N

Lobo

B

Lodel

A

Lord Lambourne

C

Maigold

B

Mc Intosh

B

Meelis

B

N

Melba

B

Melodie

B

N

Melrose

C

N

Meridian

C

Moonglo

C

Morgenduft

Imperatore

B

N

Mountain Cove

Ginger GoldTM

D

N

Mutsu

Crispin®

D

N

Normanda

C

N

Nueva Europa

C

Nueva Orleans

B

N

Odin

B

Ontario

B

N

Orlovskoje Polosatoje

C

Ozark Gold

D

N

Paula Red

B

Pero de Cirio

D

N

Piglos

B

N

Pikant

B

N

Pikkolo

C

Pilot

C

Pimona

C

Pinova

Corail®

C

Pirella

Pirol®

B

N

Piros

C

N

Rafzubex

Rubinette® Rosso

A

Rafzubin

Rubinette®

C

Rajka

B

Rambour d'hiver

D

N

Rambour Franc

B

Reanda

B

N

Rebella

C

N

Red Delicious és mutációi, például:

A

N

Camspur

Erovan

Redchief®

Evasni

Early Red One®

Flatrar

Scarlet Spur®

Fortuna Delicious

Starkspur Ultra Red®

Otago

Red King

Red Spur

Red York

Richared

Royal Red

Sandidge

Super Chief®

Shotwell Delicious

Stark Delicious

Starking

Starkrimson

Starkspur

Topred

Trumdor

Oregon Spur Delicious®

Well Spur

Red Dougherty

A

Red Rome

A

Redkroft

A

Regal

A

Regina

B

N

Reglindis

C

N

Reine des Reinettes

Goldparmäne, Gold Parmoné

C

Reineta Encarnada

B

Reinette Rouge du Canada

B

N

Reinette d'Orléans

D

N

Reinette Blanche du Canada

Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette

D

R

N

Reinette de France

D

N

Reinette de Landsberg

D

N

Reinette grise du Canada

Graue Kanadarenette

D

R

N

Relinda

C

Remo

B

Renora

B

N

Resi

B

Resista

D

N

Retina

B

N

Rewena

B

N

Roja de Benejama

Verruga, Roja del Valle, Clavelina

A

Rome Beauty

Belle de Rome, Rome

B

Rosana

Berner Rosenapfel

B

N

Royal Beaut

A

N

Rubin

C

N

Rubinola

B

N

Sciearly

Pacific BeautyTM

A

Scifresh

JazzTM

B

Sciglo

Southern SnapTM

A

Sciray

GS48

A

Scired

Pacific QueenTM

A

R

Sciros

Pacific RoseTM

A

N

Selena

B

N

Shampion

B

N

Sidrunkollane Talioun

D

N

Sinap Orlovskij

Orlovski Sinap

D

N

Snygold

Earlygold

D

N

Sommerregent

C

Spartan

A

Splendour

A

St. Edmunds Pippin

D

R

Stark's Earliest

C

Štaris

Staris

A

Sturmer Pippin

D

R

Sügisdessert

C

N

Sügisjoonik

C

N

Summerred

B

Sunrise

A

Sunset

D

R

Suntan

D

R

N

Sweet Caroline

C

N

Talvenauding

B

Tellisaare

B

Tiina

B

N

Topaz

B

Tydeman's Early Worcester

Tydeman's Early

B

N

Veteran

B

Vista Bella

Bellavista

B

Wealthy

B

Worcester Pearmain

B

York

B

---

(1)  Az I. és II. osztálynál minimum 20 %-os piros színezet.

(2)  A Jonagold fajta esetében követelmény, hogy a II. osztályba sorolt gyümölcsök felülete legalább egytizedének piros színnel csíkozottnak kell lennie.

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/32

---

A BIZOTTSÁG 1239/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

az egyes vajfélékre nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló 581/2004/EK rendelet és a sovány tejporra nyújtott export-visszatérítésekre vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló 582/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének b) pontjára és (14) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdése és az 582/2004/EK bizottsági rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerint egyes rendeltetési helyek ki vannak zárva az export-visszatérítésekből. |
| --- | --- |

(1)

Az 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdése és az 582/2004/EK bizottsági rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerint egyes rendeltetési helyek ki vannak zárva az export-visszatérítésekből.

| (2) | Az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban szóló, 2005. június 16-i 909/2005/EK bizottsági rendelet (4)2005. június 17-től Ceutát és Melillát is azon rendeltetési helyek közé sorolja, az L 01 és L 03 rendeltetésihely-kódok alatt, amelyekre export-visszatérítés nem igényelhető, továbbá az Oroszországra érvényes, vajra vonatkozó export-visszatérítés összegét a többi rendeltetési helyre érvényes összeghez igazította. Ezért ezen rendeltetési helyeket az 581/2004/EK és 582/2004/EK rendeletekben meghatározott export-visszatérítésekből ki kell zárni. |
| --- | --- |

(2)

Az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban szóló, 2005. június 16-i 909/2005/EK bizottsági rendelet (4)2005. június 17-től Ceutát és Melillát is azon rendeltetési helyek közé sorolja, az L 01 és L 03 rendeltetésihely-kódok alatt, amelyekre export-visszatérítés nem igényelhető, továbbá az Oroszországra érvényes, vajra vonatkozó export-visszatérítés összegét a többi rendeltetési helyre érvényes összeghez igazította. Ezért ezen rendeltetési helyeket az 581/2004/EK és 582/2004/EK rendeletekben meghatározott export-visszatérítésekből ki kell zárni.

| (3) | Az 581/2004/EK és az 582/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 581/2004/EK és az 582/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdésben említett termékeket bármely rendeltetési helyre történő kivitelre szánják az Amerikai Egyesült Államok, Andorra, Ceuta és Melilla, Gibraltár és Vatikánváros kivételével.”

2. cikk

Az 582/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1)   Folyamatos pályázati eljárás indul a 3846/87/EGK bizottsági rendelet (5) I. mellékletének 9. szakaszában említett, az ex ex 0402 10 19 9000 termékkód alá tartozó, legalább 25 kilogrammos kiszerelésű, legfeljebb 0,5 tömegszázalék tejidegen adalékanyagot tartalmazó olyan sovány tejporra nyújtott export-visszatérítések meghatározása érdekében, amelyet bármely rendeltetési helyre történő kivitelre szántak az Amerikai Egyesült Államok, Andorra, Bulgária, Ceuta és Melilla, Gibraltár és Vatikánváros kivételével.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

3

(4)  HL L 154., 2005.6.17., 10. o.

4

(5)  HL L 366., 1987.12.24., 1. o.”

5

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/34

---

A BIZOTTSÁG 1240/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

az 1279/98/EK rendeletnek a Romániából származó marha- és borjúhústermékekre vonatkozó bizonyos vámkontingensek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/18/EK tanácsi határozat (2) engedményeket írt elő a megállapodás keretében megnyitott vámkontingens keretében a marha- és borjúhústermékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/18/EK tanácsi határozat (2) engedményeket írt elő a megállapodás keretében megnyitott vámkontingens keretében a marha- és borjúhústermékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | E vámkontingens alkalmazásának szabályairól a 2003/286/EK és a 2003/18/EK tanácsi rendeletekben előírtak szerint a Bolgár Köztársaság és a Román Köztársaság számára nyújtott, a marha- és a borjúhúsra vonatkozó vámkontingensek részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1998. június 19-i 1279/98/EK bizottsági rendelet (3) rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

E vámkontingens alkalmazásának szabályairól a 2003/286/EK és a 2003/18/EK tanácsi rendeletekben előírtak szerint a Bolgár Köztársaság és a Román Köztársaság számára nyújtott, a marha- és a borjúhúsra vonatkozó vámkontingensek részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1998. június 19-i 1279/98/EK bizottsági rendelet (3) rendelkezik.

| (3) | A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 25-i 2005/431/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (4) további engedményeket ír elő a marha- és borjúhústermékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 25-i 2005/431/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (4) további engedményeket ír elő a marha- és borjúhústermékekre vonatkozóan.

| (4) | Meg kell hozni a marha- és borjúhústermékekkel kapcsolatos engedmények megtételéhez szükséges intézkedéseket, és ennek megfelelően módosítani kell az 1279/98/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(4)

Meg kell hozni a marha- és borjúhústermékekkel kapcsolatos engedmények megtételéhez szükséges intézkedéseket, és ennek megfelelően módosítani kell az 1279/98/EK rendeletet.

| (5) | Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy az engedélykérelmek benyújtására csak a rendelet 2. cikkében meghatározott időszakok első tíz napjában van mód. Tekintettel a kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontjára, az e rendelet hatálybalépésétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan el kell térni ettől az előírástól. |
| --- | --- |

(5)

Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy az engedélykérelmek benyújtására csak a rendelet 2. cikkében meghatározott időszakok első tíz napjában van mód. Tekintettel a kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontjára, az e rendelet hatálybalépésétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan el kell térni ettől az előírástól.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az e rendelet hatálybalépésétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra szóló engedélykérelmeket az e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésétől számított tíz munkanap folyamán, de legkésőbb a tizedik munkanapon brüsszeli idő szerint 13.00-kor kell benyújtani.

(2)   Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2005. július első tíz napján benyújtott engedélykérelmeket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek az (1) bekezdésben foglalt követelménynek.

(3)   Az 1279/98/EK rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 8., 2003.1.14., 18. o.

2

(3)  HL L 176., 1998.6.20., 12. o. A legutóbb az 1220/2005/EK rendelettel (HL L 199., 2005.7.29., 47. o.)

3

(4)  HL L 155., 2005.6.17., 26. o.

4

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

Egyes országokból származó bizonyos termékek Közösségbe történő behozatalakor alkalmazandó engedmények

(LKV = legnagyobb kedvezményes vámtétel)

| Származási ország | Sorozatszám | KN-kód | Megnevezés | Alkalmazandó vámtétel
  (az LKV százalékában) | Éves mennyiség 2005.7.1-jétől
  (tonna) (1) | Éves növekedés 2006.7.1-jétől
  (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Románia | 09.4753 | 0201
  0202 | Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | Vámmentes | 4 000 | 0 |
| 09.4765 | 0206 10 95 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, frissen vagy hűtve | Vámmentes | 100 | 0 |
| 0206 29 91 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, fagyasztva |
| 0210 20 | Szarvasmarhafélék húsa, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 0210 99 51 | Szarvasmarhafélék sovány és zsíros dagadója |
| 09.4768 | 1602 50 | Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége | Vámmentes | 500 | 0 |
| Bulgária | 09.4651 | 0201
  0202 | Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | Vámmentes | 2 500 | 0 |
| 09.4784 | 1602 50 | Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége | Vámmentes | 660 | 60 |

Származási ország

Sorozatszám

KN-kód

Megnevezés

Alkalmazandó vámtétel

(az LKV százalékában)

Éves mennyiség 2005.7.1-jétől

(tonna) (1)

Éves növekedés 2006.7.1-jétől

(tonna)

Románia

09.4753

0201

0202

Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

Vámmentes

4 000

0

09.4765

0206 10 95

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, frissen vagy hűtve

Vámmentes

100

0

0206 29 91

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, fagyasztva

0210 20

Szarvasmarhafélék húsa, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

0210 99 51

Szarvasmarhafélék sovány és zsíros dagadója

09.4768

1602 50

Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége

Vámmentes

500

0

Bulgária

09.4651

0201

0202

Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

Vámmentes

2 500

0

09.4784

1602 50

Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége

Vámmentes

660

60

II. MELLÉKLET

EK-fax: (32-2) 292 17 34

E-mail: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

(1)  Románia részére az éves mennyiség 2005.8.1-től (tonna).

1

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/38

---

A BIZOTTSÁG 1241/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a Romániából származó egyes élő szarvasmarhafélékre vonatkozó, a 2003/18/EK tanácsi határozatban előírt vámkontingens alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/18/EK tanácsi határozat engedményeket írt elő egyes (2), Romániából származó élő szarvasmarhafélék behozatali vámkontingensének megnyitására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/18/EK tanácsi határozat engedményeket írt elő egyes (2), Romániából származó élő szarvasmarhafélék behozatali vámkontingensének megnyitására vonatkozóan.

| (2) | A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 25-i 2005/431/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (3) további engedményeket ír elő egyes, Romániából származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 25-i 2005/431/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (3) további engedményeket ír elő egyes, Romániából származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan.

| (3) | Olyan részletes szabályokat kell megállapítani, amelyek 2005. augusztus 1-jétől kezdődően, éves időszakokra szabályozzák az élő szarvasmarhafélékre vonatkozó vámkontingens megnyitását és igazgatását. |
| --- | --- |

(3)

Olyan részletes szabályokat kell megállapítani, amelyek 2005. augusztus 1-jétől kezdődően, éves időszakokra szabályozzák az élő szarvasmarhafélékre vonatkozó vámkontingens megnyitását és igazgatását.

| (4) | A spekuláció megelőzése céljából a kontingensen belül rendelkezésre álló mennyiségeket azon piaci szereplők számára kell hozzáférhetővé tenni, akik bizonyítani tudják, hogy harmadik országokkal jelentős mértékű, tényleges kereskedelmet folytatnak. Ezt figyelembe véve és a hatékony igazgatás biztosítása érdekében az érintett kereskedőktől meg kell követelni, hogy a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző évben egy előírt minimális számú egyedet hozzanak be, ami egyúttal a tisztességes kedvezményhez jutás feltételeit is megteremti. Mivel a szabályozni kívánt kedvezmények csak a Romániából történő behozatalra vonatkoznak, és figyelembe véve az onnan származó behozatal volumenét, az 50 egyedből álló szállítmány tekinthető szokásos rakománynak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy legalább egy szállítmány beszerzése szükséges ahhoz, hogy az ügyletet valósnak és piacképesnek lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(4)

A spekuláció megelőzése céljából a kontingensen belül rendelkezésre álló mennyiségeket azon piaci szereplők számára kell hozzáférhetővé tenni, akik bizonyítani tudják, hogy harmadik országokkal jelentős mértékű, tényleges kereskedelmet folytatnak. Ezt figyelembe véve és a hatékony igazgatás biztosítása érdekében az érintett kereskedőktől meg kell követelni, hogy a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző évben egy előírt minimális számú egyedet hozzanak be, ami egyúttal a tisztességes kedvezményhez jutás feltételeit is megteremti. Mivel a szabályozni kívánt kedvezmények csak a Romániából történő behozatalra vonatkoznak, és figyelembe véve az onnan származó behozatal volumenét, az 50 egyedből álló szállítmány tekinthető szokásos rakománynak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy legalább egy szállítmány beszerzése szükséges ahhoz, hogy az ügyletet valósnak és piacképesnek lehessen minősíteni.

| (5) | Amennyiben ezeket a feltételeket ellenőrizni kell, a kérelmeket abban a tagállamban kell bemutatni, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben ezeket a feltételeket ellenőrizni kell, a kérelmeket abban a tagállamban kell bemutatni, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel.

| (6) | Ugyancsak a spekuláció megelőzése érdekében meg kell tagadni a kontingenshez jutást azon importőrök esetén, akik a kérdéses éves kontingens tárgyévének kezdetét megelőző január 1-jéig felhagytak az élő szarvasmarhafélék kereskedelmével. Ezenfelül a behozatali jogokra vonatkozóan biztosítékot kell szolgáltatni abban a tagállamban, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. Kívánatos, hogy a behozatali engedélyek ne legyenek átruházhatóak, és csak olyan mennyiségekre vonatkozóan legyenek kiadhatók a kereskedőnek, amelyre az már rendelkezik behozatali jogosultsággal. |
| --- | --- |

(6)

Ugyancsak a spekuláció megelőzése érdekében meg kell tagadni a kontingenshez jutást azon importőrök esetén, akik a kérdéses éves kontingens tárgyévének kezdetét megelőző január 1-jéig felhagytak az élő szarvasmarhafélék kereskedelmével. Ezenfelül a behozatali jogokra vonatkozóan biztosítékot kell szolgáltatni abban a tagállamban, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. Kívánatos, hogy a behozatali engedélyek ne legyenek átruházhatóak, és csak olyan mennyiségekre vonatkozóan legyenek kiadhatók a kereskedőnek, amelyre az már rendelkezik behozatali jogosultsággal.

| (7) | A kiegyenlítettebb kontingenshez jutás biztosítása érdekében a kérelmenként kereskedelmileg jövedelmező számú állatra vonatkozó előírás mellett az egyes kérelmekre vonatkozóan legnagyobb és legkisebb megengedett egyedszámot is elő kell írni. |
| --- | --- |

(7)

A kiegyenlítettebb kontingenshez jutás biztosítása érdekében a kérelmenként kereskedelmileg jövedelmező számú állatra vonatkozó előírás mellett az egyes kérelmekre vonatkozóan legnagyobb és legkisebb megengedett egyedszámot is elő kell írni.

| (8) | Rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokat csak mérlegelési időszak után, és szükség esetén rögzített százalékos csökkentés alkalmazása mellett lehessen szétosztani. |
| --- | --- |

(8)

Rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokat csak mérlegelési időszak után, és szükség esetén rögzített százalékos csökkentés alkalmazása mellett lehessen szétosztani.

| (9) | Az 1245/1999/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedéseket behozatali engedélyek felhasználásával kell elvégezni. E célból – szükség szerint a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendeletben, (4) illetőleg a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletben (5) előírtak mellett és azoktól eltérően – meg kell alkotni a kérelmek benyújtására, továbbá az igénylésekről és az engedélyekről adandó információkra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

Az 1245/1999/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedéseket behozatali engedélyek felhasználásával kell elvégezni. E célból – szükség szerint a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendeletben, (4) illetőleg a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletben (5) előírtak mellett és azoktól eltérően – meg kell alkotni a kérelmek benyújtására, továbbá az igénylésekről és az engedélyekről adandó információkra vonatkozó szabályokat.

| (10) | A piaci szereplők arra való kötelezése érdekében, hogy az összes szétosztott behozatali jogra vonatkozóan nyújtsanak be behozatali engedély iránti kérelmet, rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokra vonatkozó biztosíték tekintetében a kérelem benyújtása a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6) értelmében elsődleges követelménynek minősül. |
| --- | --- |

(10)

A piaci szereplők arra való kötelezése érdekében, hogy az összes szétosztott behozatali jogra vonatkozóan nyújtsanak be behozatali engedély iránti kérelmet, rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokra vonatkozó biztosíték tekintetében a kérelem benyújtása a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6) értelmében elsődleges követelménynek minősül.

| (11) | A kontingens megfelelő igazgatása megköveteli, hogy az engedély jogosultja tényleges importőr legyen. Ennek következtében az ilyen importőrnek aktívan részt kell vennie az érintett állatok megvásárlásában, szállításában és behozatalában. E tevékenységek bizonyítását így elsődleges követelménynek kell tekinteni az engedélyre vonatkozó biztosíték szempontjából. |
| --- | --- |

(11)

A kontingens megfelelő igazgatása megköveteli, hogy az engedély jogosultja tényleges importőr legyen. Ennek következtében az ilyen importőrnek aktívan részt kell vennie az érintett állatok megvásárlásában, szállításában és behozatalában. E tevékenységek bizonyítását így elsődleges követelménynek kell tekinteni az engedélyre vonatkozó biztosíték szempontjából.

| (12) | A kontingens keretein belül importált állatok szigorú statisztikai ellenőrzésének biztosítása érdekében nem alkalmazható az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében előírt tűrés. |
| --- | --- |

(12)

A kontingens keretein belül importált állatok szigorú statisztikai ellenőrzésének biztosítása érdekében nem alkalmazható az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében előírt tűrés.

| (13) | A különböző harmadik országokból származó, meghatározott hegyi fajtájú, nem vágásra szánt tehenekre és üszőkre vonatkozó vámkontingens részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról és az 1012/98/EK rendelet módosításáról szóló, 1998. június 2-i 1143/1998/EK bizottsági rendelet (7) a 2005/431/EK határozat, valamint a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (8) elfogadásával feleslegessé vált. Ezt a rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(13)

A különböző harmadik országokból származó, meghatározott hegyi fajtájú, nem vágásra szánt tehenekre és üszőkre vonatkozó vámkontingens részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról és az 1012/98/EK rendelet módosításáról szóló, 1998. június 2-i 1143/1998/EK bizottsági rendelet (7) a 2005/431/EK határozat, valamint a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (8) elfogadásával feleslegessé vált. Ezt a rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Minden egyes, július 1-jével kezdődő és a következő év június 30-ával bezáruló 12 hónapos időszakban vámmentesen hozható a Közösségbe 46 000 darab, a0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61 vagy 0102 90 71 KN-kód alá tartozó, Romániából származó szarvasmarhaféle.

Ettől eltérően a 2005–2006-os időszakban az első albekezdésben említett időszak 2005. augusztus 1-jétől 2006. június 30-ig tart.

Az első albekezdésben meghatározott kontingens tételszáma 09.4769.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben meghatározott kontingensre vonatkozóan behozatali jogosultság iránt csak természetes és jogi személyek nyújthatnak be kérelmet. A kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmezőnek az érintett tagállam illetékes hatóságai előtt kielégítő módon bizonyítania kell, hogy a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző év során a 0102 90 KN-kód alatt legalább 50 egyedet importált.

A kérelmezőnek szerepelnie kell a nemzeti HÉA-nyilvántartásban.

(2)   A behozatal igazolása kizárólag a szabad forgalomba bocsátást biztosító vámokmánnyal történhet, melyet a vámhatóságok megfelelően záradékoltak, és amely a kérelmezőt jelöli meg címzettként.

A tagállamok az első albekezdésben megjelölt okmány másolatát is elfogadhatják, amennyiben azt az illetékes hatóság megfelelően hitelesítette. Amennyiben ilyen másolatokat elfogadnak, a tagállamok erről minden egyes érintett pályázó tekintetében említést tesznek a 3. cikk (5) bekezdésében említett értesítésben.

(3)   Nem részesülhetnek a kontingensből azok a piaci szereplők, akik a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző január 1-jén a harmadik országokkal a marha- és borjúhúságazatban folytatott kereskedelmi tevékenységüket megszüntették.

(4)   Az a vállalat, amely olyan vállalatok egyesülésével jött létre, amelyek mindegyike rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott minimális mennyiségnek megfelelő referenciaimporttal, kérelme alapjaként ezeket a referenciaimportokat felhasználhatja.

3. cikk

(1)   A behozatali jogok iránti kérelmet csak abban a tagállamban lehet benyújtani, amelyben a kérelmező a hozzáadottértékadó-nyilvántartásban szerepel.

(2)   A behozatali jogok iránti kérelmeknek legalább 50 állatra kell vonatkozniuk, és nem léphetik túl a rendelkezésre álló mennyiség 5 %-át.

Ha az első albekezdésben említett százalékarányt a kérelmek meghaladják, a túllépést figyelmen kívül kell hagyni.

(3)   A behozatali jogra irányuló kérelmeket legkésőbb a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző június 15-én, brüsszeli idő szerint 13.00-ig kell benyújtani.

Ettől eltérően a 2005. augusztus 1-jétől 2006. június 30-ig terjedő tárgyévre vonatkozóan a behozatali jogra irányuló kérelmeket legkésőbb e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 10. munkanapon, brüsszeli idő szerint 13.00-ig kell benyújtani.

(4)   Az 1. cikkben meghatározott kontingensre vonatkozóan minden kérelmező legfeljebb egy kérelmet nyújthat be. Ha egy kérelmező egynél több kérelmet nyújt be, a kérelmezőtől származó egyetlen kérelem sem fogadható el.

(5)   A benyújtott dokumentumok ellenőrzése után, legkésőbb a kérelmek benyújtási határidejének lejártát követő tizedik munkanapon a tagállamok továbbítják a Bizottságnak a kérelmezők nevét és címét, valamint a kérelmezett mennyiségeket tartalmazó jegyzéket.

Az értesítést, beleértve az „üres” jelentést is, az I. mellékletben szereplő formanyomtatvány vagy a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott más formanyomtatvány felhasználásával faxon vagy e-mailben kell elküldeni.

4. cikk

(1)   A 3. cikk (5) bekezdésében meghatározott értesítést követően a Bizottság a lehető leghamarabb határoz arról, milyen mértékben lehet a kérelmeket teljesíteni.

(2)   Amennyiben a 3. cikkben említettek alapján a kérelmek által lefedett mennyiség meghaladja a rendelkezésre álló mennyiséget, a Bizottság a kérelmezett mennyiségre egy egységes csökkentési együtthatót rögzít.

Ha az első albekezdésben meghatározott csökkentési együttható alkalmazása során kérelmenként kevesebb mint 50 darab az eredmény, az érintett tagállamok a rendelkezésre álló mennyiséget sorshúzással ítélik oda oly módon, hogy a sorshúzás kedvezményezettjei egyenként 50 darabos behozatali jogot nyernek. Amennyiben a fennmaradó mennyiség 50 darabnál kevesebb, akkor erre a mennyiségre egyetlen behozatali jogot kell kiadni.

5. cikk

(1)   A behozatali jogokhoz kapcsolódó biztosíték egyedenként 3 euro. Ezt a biztosítékot az illetékes hatóságnál a behozatali jogok iránti kérelemmel együtt letétbe kell helyezni.

(2)   A behozatali engedély iránti kérelmeknek az elosztott mennyiségekre kell vonatkozniuk. Ez a kötelezettség a 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének (2) bekezdése értelmében elsődleges követelménynek minősül.

(3)   Ha a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott csökkentési együttható alkalmazása kevesebb szétosztandó behozatali jogosultságot eredményez, mint amennyit kérelmeztek, a nyújtott biztosítékot azonnal, arányosan fel kell oldani.

6. cikk

(1)   Az odaítélt mennyiségek behozatala egy vagy több behozatali engedély bemutatásához kötött.

(2)   Az engedélykérelem csak abban a tagállamban nyújtható be, ahol a kérelmező a kontingens keretében behozatali jogosultság iránt kérelmet nyújtott be és szerzett.

A behozatali engedély kiadása a szerzett behozatali jog megfelelő csökkentését vonja maga után.

(3)   A behozatali engedélyeket a behozatali jogot szerző piaci szereplő kérelmére és nevére kell kiadni.

(4)   Az engedélykérelmek és az engedélyek a következőket tartalmazzák:

| a) | a 8. rovatban a származási országot; |
| --- | --- |

a)

a 8. rovatban a származási országot;

| b) | a 16. rovatban a következő KN-kódot vagy kódokat: | 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61 vagy 0102 90 71; |
| --- | --- | --- |

b)

a 16. rovatban a következő KN-kódot vagy kódokat:

0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61 vagy 0102 90 71;

| c) | a 20. rovatban a kontingens tételszámát és a II. mellékletben felsorolt bejegyzések közül legalább egyet. |
| --- | --- |

c)

a 20. rovatban a kontingens tételszámát és a II. mellékletben felsorolt bejegyzések közül legalább egyet.

Az engedély a 8. rovatban feltüntetett országból történő behozatal kötelezettségét vonja maga után.

7. cikk

(1)   Az 1291/2000/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az e rendelet alapján kiadott behozatali engedélyek nem ruházhatók át, és csak akkor jogosítanak a vámkontingensből való részesedésre, ha a kiállítási név és cím megegyezik a hozzájuk csatolt, a szabad forgalomba bocsátásról szóló vámáru-nyilatkozatban az áru címzettjeként megjelölt személy adataival.

(2)   Az 1445/95/EK rendelet 3. cikkétől eltérően az importengedélyek a 6. cikk (3) bekezdése értelmében vett tényleges kibocsátás napjától számított 150 napig érvényesek. Az importengedélyek legfeljebb a kérdéses éves kontingens tárgyévének június 30-áig lehetnek érvényesek.

(3)   A behozatali engedély kiadásának feltétele az egyedenként 20 euró mértékű biztosíték letétbe helyezése, amely a következőkből áll:

| a) | az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott 3 euróból; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott 3 euróból;

| b) | az engedélykérelem benyújtásakor a kérelmező által letétbe helyezett 17 eurós összegből. |
| --- | --- |

b)

az engedélykérelem benyújtásakor a kérelmező által letétbe helyezett 17 eurós összegből.

(4)   Az importengedélyek az egész Közösségben érvényesek.

(5)   Nem kell alkalmazni az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdését. Ennek megfelelően az engedélyek 19. rovatába a „0” (nulla) értéket kell bejegyezni.

(6)   Az 1291/2000/EK rendelet III. címének 4. szakaszában foglalt, a biztosítékok feloldására vonatkozó rendelkezések ellenére a (3) bekezdésben meghatározott biztosítékot nem szabad mindaddig feloldani, amíg bizonyíték nincs arra, hogy kereskedelmi és logisztikai szempontból valóban az engedély névleges tulajdonosa hajtja végre az érintett állatok megvásárlását, szállítását és a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tevő vámkezeltetését. Az ilyen bizonyítéknak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az eredeti kereskedelmi számla vagy hiteles másolata, amelyet az eladó vagy képviselője az engedély névleges tulajdonosának – mindkettő a exportáló harmadik országban rendelkezik telephellyel – nevére állított ki, és a névleges tulajdonos által teljesített fizetés, vagy a névleges tulajdonos által az eladó javára nyitott, visszavonhatatlan akkreditív igazolása; |
| --- | --- |

a)

az eredeti kereskedelmi számla vagy hiteles másolata, amelyet az eladó vagy képviselője az engedély névleges tulajdonosának – mindkettő a exportáló harmadik országban rendelkezik telephellyel – nevére állított ki, és a névleges tulajdonos által teljesített fizetés, vagy a névleges tulajdonos által az eladó javára nyitott, visszavonhatatlan akkreditív igazolása;

| b) | a hajórakjegy vagy adott esetben az engedély névleges tulajdonosának nevére, az érintett állatokra vonatkozóan felvett közúti vagy légi szállítási okmány; |
| --- | --- |

b)

a hajórakjegy vagy adott esetben az engedély névleges tulajdonosának nevére, az érintett állatokra vonatkozóan felvett közúti vagy légi szállítási okmány;

| c) | egy annak igazolására szolgáló okmány, hogy az árut az engedély névleges tulajdonosa mint címzett megjelölésével a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tévő módon vámkezelték. |
| --- | --- |

c)

egy annak igazolására szolgáló okmány, hogy az árut az engedély névleges tulajdonosa mint címzett megjelölésével a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tévő módon vámkezelték.

8. cikk

A behozott állatok akkor részesülnek az 1. cikkben előírt vámmentességben, ha az importőr bemutatja vagy az exportáló ország által a Romániával kötött Európa-megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv szerint kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt, vagy pedig az exportőr által a jegyzőkönyvnek megfelelően kiállított számlanyilatkozatot.

9. cikk

Az 1445/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletet az e rendeletben foglaltaknak megfelelően kell alkalmazni.

10. cikk

Az 1143/1998/EK rendelet hatályát veszti.

11. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 8., 2003.1.14., 18. o.

2

(3)  HL L 155., 2005.6.17., 26. o.

3

(4)  HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 159., 1998.6.3., 14. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

7

(8)  HL L 155., 2005.6.17., 1. o.

8

---

I. MELLÉKLET

EK-fax: (32-2) 292 17 34

E-mail: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

II. MELLÉKLET

A 6. cikk (4) bekezdésének c) pontja szerinti bejegyzések

| — | : | spanyolul | : | Reglamento (CE) no 1241/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | csehül | : | Nařízení (ES) č. 1241/2005 |
| — | : | dánul | : | Forordning (EF) nr. 1241/2005 |
| — | : | németül | : | Verordnung (EG) Nr. 1241/2005 |
| — | : | észtül | : | Määrus (EÜ) nr 1241/2005 |
| — | : | görögül | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1241/2005 |
| — | : | angolul | : | Regulation (EC) No 1241/2005 |
| — | : | franciául | : | Règlement (CE) no 1241/2005 |
| — | : | olaszul | : | Regolamento (CE) n. 1241/2005 |
| — | : | lettül | : | Regula (EK) Nr. 1241/2005 |
| — | : | litvánul | : | Reglamentas (EB) Nr. 1241/2005 |
| — | : | magyarul | : | 1241/2005/EK rendelet |
| — | : | hollandul | : | Verordening (EG) nr. 1241/2005 |
| — | : | lengyelül | : | Rozporządzenie (WE) nr 1241/2005 |
| — | : | portugálul | : | Regulamento (CE) n.o 1241/2005 |
| — | : | szlovákul | : | Nariadenie (ES) č. 1241/2005 |
| — | : | szlovénül | : | Uredba (ES) št. 1241/2005 |
| — | : | finnül | : | Asetus (EY) N:o 1241/2005 |
| — | : | svédül | : | Förordning (EG) nr 1241/2005 |

—

:

spanyolul

:

Reglamento (CE) no 1241/2005

—

:

csehül

:

Nařízení (ES) č. 1241/2005

—

:

dánul

:

Forordning (EF) nr. 1241/2005

—

:

németül

:

Verordnung (EG) Nr. 1241/2005

—

:

észtül

:

Määrus (EÜ) nr 1241/2005

—

:

görögül

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1241/2005

—

:

angolul

:

Regulation (EC) No 1241/2005

—

:

franciául

:

Règlement (CE) no 1241/2005

—

:

olaszul

:

Regolamento (CE) n. 1241/2005

—

:

lettül

:

Regula (EK) Nr. 1241/2005

—

:

litvánul

:

Reglamentas (EB) Nr. 1241/2005

—

:

magyarul

:

1241/2005/EK rendelet

—

:

hollandul

:

Verordening (EG) nr. 1241/2005

—

:

lengyelül

:

Rozporządzenie (WE) nr 1241/2005

—

:

portugálul

:

Regulamento (CE) n.o 1241/2005

—

:

szlovákul

:

Nariadenie (ES) č. 1241/2005

—

:

szlovénül

:

Uredba (ES) št. 1241/2005

—

:

finnül

:

Asetus (EY) N:o 1241/2005

—

:

svédül

:

Förordning (EG) nr 1241/2005

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/45

---

A BIZOTTSÁG 1242/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó bizonyos vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(1)

A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó bizonyos vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 168. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó vaj minimális értékesítési árai, valamint a feldolgozási biztosítékok az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 1997.12.20., 3. o. A legutóbb a 2250/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytadott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről szóló 2005. július 29-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Minimális értékesítési ár | Vaj ≥ 82 % | Változatlan állapotú | 206 | 210 | — | — |
| Koncentrátum | 204,1 | 208,1 | — | — |
| Feldolgozási biztosíték | Változatlan állapotú | 79 | 79 | — | — |
| Koncentrátum | 79 | 79 | — | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Minimális értékesítési ár

Vaj ≥ 82 %

Változatlan állapotú

206

210

—

—

Koncentrátum

204,1

208,1

—

—

Feldolgozási biztosíték

Változatlan állapotú

79

79

—

—

Koncentrátum

79

79

—

—

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/47

---

A BIZOTTSÁG 1243/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó egyes vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(1)

A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó egyes vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni.

| (2) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(2)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2571/97/EK rendelettel meghirdetett folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 168. egyedi pályázati eljárás céljára az alkalmazandó maximális támogatás, valamint a feldolgozási biztosítékok az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 1997.12.20., 3. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 168. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről szóló, 2005. július 29-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Maximális támogatás | Vaj ≥ 82 % | 41 | 37 | 41 | 37 |
| Vaj < 82 % | 39 | 36,1 | — | — |
| Vajkoncentrátum | 49 | 45,1 | 49 | 45 |
| Tejszín | — | — | 20 | 16 |
| Feldolgozási biztosíték | Vaj | 45 | — | 45 | — |
| Vajkoncentrátum | 54 | — | 54 | — |
| Tejszín | — | — | 22 | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Maximális támogatás

Vaj ≥ 82 %

41

37

41

37

Vaj < 82 %

39

36,1

—

—

Vajkoncentrátum

49

45,1

49

45

Tejszín

—

—

20

16

Feldolgozási biztosíték

Vaj

45

—

45

—

Vajkoncentrátum

54

—

54

—

Tejszín

—

—

22

—

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/49

---

A BIZOTTSÁG 1244/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 429/90/EGK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében megnyitott 340. egyedi pályázati eljárás vonatkozásában

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A Közösségben közvetlen fogyasztásra szánt vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás pályázati eljárás útján történő nyújtásáról szóló, 1990. február 20-i 429/90/EGK bizottsági rendelettel (2) összhangban, az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás keretében nyújtanak támogatást a vajkoncentrátumra. Az említett rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy az egyedi pályázati felhívásokra beérkezett pályázatokat figyelembe véve rögzíteni kell a támogatás legnagyobb összegét a legalább 96 % zsírtartalmú vajkoncentrátum tekintetében, de olyan határozat is hozható, hogy a pályázati felhívás tekintetében nem hirdetnek nyertest. A rendeltetési biztosíték rögzítéséről ennek megfelelően kell rendelkezni. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben közvetlen fogyasztásra szánt vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás pályázati eljárás útján történő nyújtásáról szóló, 1990. február 20-i 429/90/EGK bizottsági rendelettel (2) összhangban, az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás keretében nyújtanak támogatást a vajkoncentrátumra. Az említett rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy az egyedi pályázati felhívásokra beérkezett pályázatokat figyelembe véve rögzíteni kell a támogatás legnagyobb összegét a legalább 96 % zsírtartalmú vajkoncentrátum tekintetében, de olyan határozat is hozható, hogy a pályázati felhívás tekintetében nem hirdetnek nyertest. A rendeltetési biztosíték rögzítéséről ennek megfelelően kell rendelkezni.

| (2) | A beérkezett ajánlatok alapján a maximális támogatást az alábbiakban meghatározott szinten kell rögzíteni, és megfelelően meg kell határozni a rendeltetési biztosítékot. |
| --- | --- |

(2)

A beérkezett ajánlatok alapján a maximális támogatást az alábbiakban meghatározott szinten kell rögzíteni, és megfelelően meg kell határozni a rendeltetési biztosítékot.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 429/90/EGK rendelet szerinti 340. egyedi pályázati felhívás vonatkozásában, a maximális támogatás összege és a rendeltetési biztosíték a következő:

| — | maximális támogatási összeg: |
| --- | --- |

—

maximális támogatási összeg:

48 EUR/100 kg,

| — | rendeltetési biztosíték: |
| --- | --- |

—

rendeltetési biztosíték:

53 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 45., 1990.2.21., 8. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/50

---

A BIZOTTSÁG 1245/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2771/1999/EK rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság értelemszerűen megnyithatja vagy felfüggesztheti a felvásárlásokat valamely tagállamban, amennyiben az tapasztalható, hogy az adott tagállamban a piaci ár két egymást követő héten át alacsonyabb vagy egyenlő, illetve magasabb, mint az intervenciós ár 92 %-a. |
| --- | --- |

(1)

A 2771/1999/EK rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság értelemszerűen megnyithatja vagy felfüggesztheti a felvásárlásokat valamely tagállamban, amennyiben az tapasztalható, hogy az adott tagállamban a piaci ár két egymást követő héten át alacsonyabb vagy egyenlő, illetve magasabb, mint az intervenciós ár 92 %-a.

| (2) | Az 1186/2005/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok legfrissebb listáját, melyekben az intervenció fel van függesztve. Ezt a listát Lengyelországban vonatkozóan a 2771/1999/EK rendelet 8. cikke alapján közölt piaci árakra figyelemmel ki kell igazítani. Az egyértelműség érdekében a szóban forgó lista helyébe másikat kell léptetni, és az 1186/2005/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(2)

Az 1186/2005/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok legfrissebb listáját, melyekben az intervenció fel van függesztve. Ezt a listát Lengyelországban vonatkozóan a 2771/1999/EK rendelet 8. cikke alapján közölt piaci árakra figyelemmel ki kell igazítani. Az egyértelműség érdekében a szóban forgó lista helyébe másikat kell léptetni, és az 1186/2005/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti vajfelvásárlás Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Dániában, Németországban, Észtországban, Franciaországban, Írországban, Olaszországban, Cipruson, Lettországban, Magyarországon, Máltán, Görögországban, Luxemburgban, Hollandiában, Ausztriában, Portugáliában, Szlovéniában, Szlovákiában, Finnországban, Svédországban és az Egyesült Királyságban felfüggesztésre kerül.

2. cikk

Az 1186/2005/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 193., 2005.7.23., 19. o.

3

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/51

---

A BIZOTTSÁG 1246/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a 2799/1999/EK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében kibocsátott 87. egyedi pályázati felhívásról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A takarmányozásra szánt fölözött tejre és sovány tejporra nyújtott támogatásra és az ilyen sovány tejpor értékesítésére vonatkozóan az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2799/1999/EK bizottsági rendelet (2) 26. cikke értelmében az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás keretében értékesítik az általuk tárolt sovány tejpor bizonyos mennyiségeit. |
| --- | --- |

(1)

A takarmányozásra szánt fölözött tejre és sovány tejporra nyújtott támogatásra és az ilyen sovány tejpor értékesítésére vonatkozóan az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2799/1999/EK bizottsági rendelet (2) 26. cikke értelmében az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás keretében értékesítik az általuk tárolt sovány tejpor bizonyos mennyiségeit.

| (2) | A 2799/1999/EK rendelet 30. cikkének értelmében, figyelembe véve az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokat, minimális eladási árat kell rögzíteni, de olyan határozat is hozható, hogy a fordulóban nem hirdetnek nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A 2799/1999/EK rendelet 30. cikkének értelmében, figyelembe véve az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokat, minimális eladási árat kell rögzíteni, de olyan határozat is hozható, hogy a fordulóban nem hirdetnek nyertest.

| (3) | A beérkezett pályázatok vizsgálata alapján a pályázati eljárás nem folytatandó. |
| --- | --- |

(3)

A beérkezett pályázatok vizsgálata alapján a pályázati eljárás nem folytatandó.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2799/1999/EK rendelet szerinti 87. egyedi pályázati eljárás – amelyre az ajánlatok benyújtásának határideje 2005. július 26-án járt le – eredménytelen volt.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 340., 1999.12.31., 3. o. A legutóbb az 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/52

---

A BIZOTTSÁG 1247/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 24. egyenkénti pályázati felhívásra

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (c) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A vaj- és tejszínpiaci intervenciót szabályzó 1255/1999/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazásának részletes szabályait meghatározó, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet 21. cikkének megfelelően az intervenciós ügynökségek az általuk tárolt vaj bizonyos mennyiségét folyamatos pályáztatás keretében értékesítésre ajánlották fel. |
| --- | --- |

(1)

A vaj- és tejszínpiaci intervenciót szabályzó 1255/1999/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazásának részletes szabályait meghatározó, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet 21. cikkének megfelelően az intervenciós ügynökségek az általuk tárolt vaj bizonyos mennyiségét folyamatos pályáztatás keretében értékesítésre ajánlották fel.

| (2) | Figyelemmel az egyenkénti pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokra, minimális értékesítési árat határoznak meg, vagy pedig döntés születik arra vonatkozóan, hogy a 2771/1999/EK rendelet 24a. cikke szerint nem történik szerződéskötés. |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel az egyenkénti pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokra, minimális értékesítési árat határoznak meg, vagy pedig döntés születik arra vonatkozóan, hogy a 2771/1999/EK rendelet 24a. cikke szerint nem történik szerződéskötés.

| (3) | Figyelemmel a beérkezett pályázatokra, a minimum eladási árat meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(3)

Figyelemmel a beérkezett pályázatokra, a minimum eladási árat meg kell állapítani.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2771/1999/EK rendeletnek megfelelő 24. egyénkenti pályázati felhívás esetén, amelyet illetően az arra vonatkozó pályázati beadási határidő 2005. július 26-én lejárt, a vaj minimum értékesítési árát 265 EUR/100 kg-ban kell meghatározni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb az 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/53

---

A BIZOTTSÁG 1248/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a 214/2001/EK rendeletben a sovány tejből készült tejpor értékesítésével kapcsolatos állandó pályázati felhívás keretében megtartandó 23. egyedi pályázati felhívásban alkalmazandó minimális ár rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke c) pontjára,

mivel:

| (1) | A sovány tej piacán végrehajtandó intervenciós intézkedésekkel kapcsolatosan az 1255/1999/EK tanácsi rendeletben előírt rendelkezések végrehajtásának részletes szabályairól szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek állandó pályázati felhívás kihirdetése formájában készleteikből bizonyos mennyiségű sovány tejből készített tejport kínáltak fel értékesítésre. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tej piacán végrehajtandó intervenciós intézkedésekkel kapcsolatosan az 1255/1999/EK tanácsi rendeletben előírt rendelkezések végrehajtásának részletes szabályairól szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek állandó pályázati felhívás kihirdetése formájában készleteikből bizonyos mennyiségű sovány tejből készített tejport kínáltak fel értékesítésre.

| (2) | Figyelemmel az egyes pályázati felhívásokra beérkező ajánlatokra, vagy minimális eladási árat kell rögzíteni, vagy a 214/2001/EK rendelet 24a. cikke értemében határozatot kell hozni arról, hogy a szerződést nem adják ki. |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel az egyes pályázati felhívásokra beérkező ajánlatokra, vagy minimális eladási árat kell rögzíteni, vagy a 214/2001/EK rendelet 24a. cikke értemében határozatot kell hozni arról, hogy a szerződést nem adják ki.

| (3) | Figyelemmel a beérkezett ajánlatok megvizsgálására, minimális eladási árat kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

Figyelemmel a beérkezett ajánlatok megvizsgálására, minimális eladási árat kell rögzíteni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 214/2001/EK rendelet értelmében kiírt 23. egyedi pályázati felhívásban, amelynek keretében a pályázatok benyújtásának a határideje 2005. július 26-án lejárt, a sovány tej minimális eladási ára 195,24 EUR/100 kg összegben rögzített.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 37., 2001.2.7., 100. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/54

---

A BIZOTTSÁG 1249/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-én 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikk (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c) pontjában meghatározott termékek vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c) pontjában meghatározott termékek vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani.

| (3) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a korrekciós tényező differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(3)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a korrekciós tényező differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (4) | A korrekciós tényezőt ugyanakkor kell rögzíteni, amikor a visszatérítést, és ugyanazon eljárás szerint. A korrekciós tényező a két rögzítés közötti időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(4)

A korrekciós tényezőt ugyanakkor kell rögzíteni, amikor a visszatérítést, és ugyanazon eljárás szerint. A korrekciós tényező a két rögzítés közötti időszakban módosítható.

| (5) | A fent említett rendelkezésekből adódóan a korrekciós tényező e rendelet mellékletének megfelelően került rögzítésre. |
| --- | --- |

(5)

A fent említett rendelkezésekből adódóan a korrekciós tényező e rendelet mellékletének megfelelően került rögzítésre.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett termékek – a maláta kivételével – előzetesen rögzített mértékű export-visszatérítéseire alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 181., 1992.7.1., 21. o. A legutóbb az 1104/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. július 29-i rendeletéhez, a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

| (EUR/t) |
| --- |
| Termékkód | Viszonylat | Jelenleg
  8 | 1. időszak
  9 | 2. időszak
  10 | 3. időszak
  11 | 4. időszak
  12 | 5. időszak
  1 | 6. időszak
  2 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,76 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| MEGJEGYZÉS.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |
| C02 | : | Algéria, Szaúd-Arábia, Bahrein, Egyiptom, Egyesült Arab Emírségek, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kuvait, Libanon, Líbia, Marokkó, Mauritánia, Omán, Quatar, Szíria, Tunézia és Jemen. |
| C03 | : | Minden harmadik ország Bulgária, Norvégia, Románia, Svájc és Liechenstein kivételével. |

(EUR/t)

Termékkód

Viszonylat

Jelenleg

8

1. időszak

9

2. időszak

10

3. időszak

11

4. időszak

12

5. időszak

1

6. időszak

2

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,76

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

MEGJEGYZÉS.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

C02

:

Algéria, Szaúd-Arábia, Bahrein, Egyiptom, Egyesült Arab Emírségek, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kuvait, Libanon, Líbia, Marokkó, Mauritánia, Omán, Quatar, Szíria, Tunézia és Jemen.

C03

:

Minden harmadik ország Bulgária, Norvégia, Románia, Svájc és Liechenstein kivételével.

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/56

---

A BIZOTTSÁG 1250/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséröl szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai, illetve árfolyamjegyzései és ugyanezen termékek Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai, illetve árfolyamjegyzései és ugyanezen termékek Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke említ. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke említ.

| (3) | A malátára vonatkozó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A malátára vonatkozó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | E szabályok alkalmazása a gabonaágazat piacainak jelenlegi helyzetére és különösen e termékeknek a Közösségen belüli és a világpiaci jegyzéseire, illetve áraira, a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

E szabályok alkalmazása a gabonaágazat piacainak jelenlegi helyzetére és különösen e termékeknek a Közösségen belüli és a világpiaci jegyzéseire, illetve áraira, a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(7)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A malátára irányadó, az 1784/2003/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés c) pontjában említett export-visszatérítések a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. július 29-i rendeletéhez, a maláta exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

MEGJ: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/58

---

A BIZOTTSÁG 1251/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK (1) tanácsi rendeletre és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem beadásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem beadásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott maláta vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott maláta vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani.

| (3) | A fentiekben hivatkozott rendelkezésekből következik, hogy a korrekciós tényezőt e rendelet mellékletének megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

A fentiekben hivatkozott rendelkezésekből következik, hogy a korrekciós tényezőt e rendelet mellékletének megfelelően kell rögzíteni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett, a maláta exportjára vonatkozó, előzetesen rögzített visszatérítésekre alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 181., 1992.7.1., 21. o. A legutóbb az 1104/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

A Bizottság 2005. július 29-i rendeletéhez a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

| (EUR/t) |
| --- |
| A termékek kódja | Viszonylat | Folyó
  8 | 1. időszak
  9 | 2. időszak
  10 | 3. időszak
  11 | 4. időszak
  12 | 5. időszak
  1 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

A termékek kódja

Viszonylat

Folyó

8

1. időszak

9

2. időszak

10

3. időszak

11

4. időszak

12

5. időszak

1

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| A termékek kódja | Viszonylat | 6. időszak
  2 | 7. időszak
  3 | 8. időszak
  4 | 9. időszak
  5 | 10. időszak
  6 | 11. időszak
  7 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

A termékek kódja

Viszonylat

6. időszak

2

7. időszak

3

8. időszak

4

9. időszak

5

10. időszak

6

11. időszak

7

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/60

---

A BIZOTTSÁG 1252/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során.

| (3) | E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár. |
| --- | --- |

(3)

E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár.

| (4) | Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is.

| (5) | A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni. |
| --- | --- |

(5)

A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni.

| (6) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(6)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet szerinti és az 1517/95/EK rendelet hatálya alá tartozó keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések a jelen rendelet melléklete szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 51. o.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. július 29-i rendeletéhez, a gabonaalapú keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

Az export-visszatérítésben részesülő termékek kódja:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Gabonakészítmények | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukorica és kukoricaalapú termékek:
  KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével | C10 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |

Gabonakészítmények

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

Kukorica és kukoricaalapú termékek:

KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok

C10

EUR/t

0,00

Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével

C10

EUR/t

0,00

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

C10

:

Valamennyi viszonylat.

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/62

---

A BIZOTTSÁG 1253/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22-i 3072/95/EK tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 13. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termékek élelmiszersegélyként való juttatásával kapcsolatban felmerülő kiadások közösségi finanszírozásáról szóló, 1974. október 21-i 2681/74/EGK tanácsi rendelet (3) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a felmerült ráfordításoknak az a hányada, amely a közösségi szabályokkal összhangban rögzített, kérdéses termékexport-visszatérítésekre vonatkozik, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegét terheli. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termékek élelmiszersegélyként való juttatásával kapcsolatban felmerülő kiadások közösségi finanszírozásáról szóló, 1974. október 21-i 2681/74/EGK tanácsi rendelet (3) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a felmerült ráfordításoknak az a hányada, amely a közösségi szabályokkal összhangban rögzített, kérdéses termékexport-visszatérítésekre vonatkozik, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegét terheli.

| (2) | A közösségi élelmiszersegély-akciók költségvetésének megállapítását és kezelését megkönnyítendő, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok megismerhessék a közösségi részvétel mértékét a nemzeti élelmiszersegély-akciók finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik meghatározni az ilyen akciókra adott visszatérítések szintjét. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi élelmiszersegély-akciók költségvetésének megállapítását és kezelését megkönnyítendő, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok megismerhessék a közösségi részvétel mértékét a nemzeti élelmiszersegély-akciók finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik meghatározni az ilyen akciókra adott visszatérítések szintjét.

| (3) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkében és a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében az export-visszatérítésekre meghatározott általános szabályok és alkalmazási feltételek, a szükséges változtatásokkal, alkalmazandók az előbb említett műveletekre. |
| --- | --- |

(3)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkében és a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében az export-visszatérítésekre meghatározott általános szabályok és alkalmazási feltételek, a szükséges változtatásokkal, alkalmazandók az előbb említett műveletekre.

| (4) | A rizs export-visszatérítésének kiszámításához figyelembe veendő sajátos kritériumok a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(4)

A rizs export-visszatérítésének kiszámításához figyelembe veendő sajátos kritériumok a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében kerültek meghatározásra.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A nemzetközi egyezmények és más kiegészítő programok keretében megvalósuló közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók, valamint egyéb, ingyenes ellátást jelentő közösségi akciók keretében a gabonaágazat termékei, valamint a rizs tekintetében alkalmazandó visszatérítések a mellékletnek megfelelően kerültek rögzítésre.

2. cikk

E rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 329., 1995.12.30., 18. o. A legutóbb a 411/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 62., 2002.3.5., 27. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 288., 1974.10.25., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló 2005. július 29-i bizottsági rendelethez

| (EUR/t-ban) |
| --- |
| Termékkód | A visszatérítés összege |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 5,48 |
| 1101 00 15 9130 | 5,12 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 53,30 |
| 1102 20 10 9400 | 45,68 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 68,53 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Megj.: A termékkódokat a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o). |

(EUR/t-ban)

Termékkód

A visszatérítés összege

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

5,48

1101 00 15 9130

5,12

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

53,30

1102 20 10 9400

45,68

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

68,53

1104 12 90 9100

0,00

Megj.: A termékkódokat a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o).

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/64

---

A BIZOTTSÁG 1254/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a vegyiparban felhasznált fehér cukorra nyújtott termelési visszatérítések megállapításáról a 2005. augusztus 1-jétől augusztus 31-ig terjedő időszakra

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikk (5) bekezdésének ötödik francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint határozat születhet termelési visszatérítések nyújtásáról az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) és f) pontjában felsorolt termékekre, az említett bekezdés d) pontjában felsorolt szirupokra, valamint az 1702 50 00 KN-kód alá tartozó vegytiszta fruktózra (levulózra) mint közbenső termékre abban az esetben, ha azok a Szerződés 23. cikkének (2) bekezdésében említett helyzetek valamelyikében találhatók, és amennyiben azokat bizonyos vegyipari termékek gyártására használják fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint határozat születhet termelési visszatérítések nyújtásáról az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) és f) pontjában felsorolt termékekre, az említett bekezdés d) pontjában felsorolt szirupokra, valamint az 1702 50 00 KN-kód alá tartozó vegytiszta fruktózra (levulózra) mint közbenső termékre abban az esetben, ha azok a Szerződés 23. cikkének (2) bekezdésében említett helyzetek valamelyikében találhatók, és amennyiben azokat bizonyos vegyipari termékek gyártására használják fel.

| (2) | Az 1260/2001/EK tanácsi rendeletnek a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1265/2001/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy ezek a visszatérítések a fehér cukorra alkalmazandó visszatérítés alapján kerülnek meghatározásra. |
| --- | --- |

(2)

Az 1260/2001/EK tanácsi rendeletnek a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1265/2001/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy ezek a visszatérítések a fehér cukorra alkalmazandó visszatérítés alapján kerülnek meghatározásra.

| (3) | Az 1265/2001/EK rendelet 9. cikke úgy rendelkezik, hogy a fehér cukor utáni termelési visszatérítést havonta kell rögzíteni, az egyes hónapok első napján kezdődő időszakokra. |
| --- | --- |

(3)

Az 1265/2001/EK rendelet 9. cikke úgy rendelkezik, hogy a fehér cukor utáni termelési visszatérítést havonta kell rögzíteni, az egyes hónapok első napján kezdődő időszakokra.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1265/2001/EK rendelet 4. cikkében említett, fehércukorra nyújtott termelési visszatérítés a 2005. augusztus 1-jétől augusztus 31-ig terjedő időszakra 31,325 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.).

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 63. o.

2

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/65

---

A BIZOTTSÁG 1255/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

az egyes tejtermékekre vonatkozóan a 2535/2001/EK rendelet által megnyitott egyes vámkontingensek keretében 2005 júliusban benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. december 14-i 2535/2001/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A 2535/2001/EK rendelet I. mellékletében említett egyes termékekre 2005. július 1. es 10. benyújtott kérelmek nagyobb mennyiségekre vonatkoznak, mint amelyek rendelkezésre állnak; következésképpen elosztási együtthatót kell meghatározni az igényelt mennyiségekre,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2535/2001/EK rendelet I. mellékletének I. A. részében és I. B. részének 1. és 2. pontjában, I.C., I.D., I.E. illetve I. F., I.G. és I. H. részében szereplő kontingensek alá tartozó termékek azon mennyiségeire, amelyekre a 2005. július 1. és 10. közötti időszakra kértek behozatali engedélyt, az e rendelet mellékletében feltüntetett elosztási együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 341., 2001.12.22., 29. o. A legutóbb a 1036/2005/EK rendelettel (HL L 178., 2005.7.2., 19. o.) módosított rendelet.

2

---

I.A MELLÉKLET

| Kontingensszám | Elosztási együttható |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | 1,0000 |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 0,0083 |
| 09.4596 | 1,0000 |

Kontingensszám

Elosztási együttható

09.4590

—

09.4599

1,0000

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

0,0083

09.4596

1,0000

---

I.B MELLÉKLET

5.   Romániából származó termékek

| Kontingensszám | Elosztási együttható |
| --- | --- |
| 09.4771 | 0,0502 |
| 09.4772 | — |
| 09.4758 | 0,3024 |

Kontingensszám

Elosztási együttható

09.4771

0,0502

09.4772

—

09.4758

0,3024

6.   Bulgáriából származó termékek

| Kontingensszám | Elosztási együttható |
| --- | --- |
| 09.4773 | — |
| 09.4660 | 0,4123 |
| 09.4675 | — |

Kontingensszám

Elosztási együttható

09.4773

—

09.4660

0,4123

09.4675

—

---

I.C MELLÉKLET

AKCS országokból származó termékek

| Kontingensszám | Mennyiség (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | — |
| 09.4027 | — |

Kontingensszám

Mennyiség (t)

09.4026

—

09.4027

—

---

I.D MELLÉKLET

Törökorszàgbòl szàrmazó termèkek

| Kontingensszám | Mennyiség (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | — |

Kontingensszám

Mennyiség (t)

09.4101

—

---

I.E MELLÉKLET

Dél Afrikából származó termékek

| Kontingensszám | Mennyiség (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | — |

Kontingensszám

Mennyiség (t)

09.4151

—

---

I.F MELLÉKLET

Svájcból származó termékek

| Kontingensszám | Elosztási együttható |
| --- | --- |
| 09.4155 | 0,9283 |
| 09.4156 | 1,0000 |

Kontingensszám

Elosztási együttható

09.4155

0,9283

09.4156

1,0000

---

I.G MELLÉKLET

Jordàniàbòl szàrmazò termèkek

| Kontingensszám | Mennyiség (t) |
| --- | --- |
| 09.4159 | — |

Kontingensszám

Mennyiség (t)

09.4159

—

---

I.H MELLÉKLET

Norwegia szármayó termékek

| Kontingensszám | Elosztási együttható |
| --- | --- |
| 09.4781 | 1,0000 |
| 09.4782 | 0,9189 |

Kontingensszám

Elosztási együttható

09.4781

1,0000

09.4782

0,9189

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/68

---

A BIZOTTSÁG 1256/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a gabonaágazatban 2005. augusztus 1-i alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokra való alkalmazásának szabályairól szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait.

| (4) | A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép. |
| --- | --- |

(4)

A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép.

| (5) | A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni.

| (6) | Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni, |
| --- | --- |

(6)

Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett, gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett elemek alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1110/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 12. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2005. augusztus 1-jei alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/tonnában) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumbúza, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | Közönséges búza, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rozs | 37,12 |
| 1005 10 90 | Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével | 55,50 |
| 1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével (2) | 55,50 |
| 1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével | 42,11 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/tonnában)

1001 10 00

Durumbúza, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

Közönséges búza, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

Rozs

37,12

1005 10 90

Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével

55,50

1005 90 00

Kukorica, a vetőmag kivételével (2)

55,50

1007 00 90

Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével

42,11

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra (az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése) az importőr vámcsökkentésben részesülhet, amely:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

A vámtételek kiszámításának tényezői

(a 2005.7.15.–2005.7.28. közötti időszakban)

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:











  Tőzsdei jegyzések | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett) | HRS2 | YC3 | HAD2 | közepes minőségű (1) | gyenge minőségű (2) | US barley 2 |
| Árfolyamjegyzés (EUR/t) | 120,54 (3) | 78,92 | 173,01 | 163,01 | 143,01 | 94,14 |
| Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t) | — | 11,02 | — | | | — |
| Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t) | 24,66 | — | — | | | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Tőzsdei jegyzések

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett)

HRS2

YC3

HAD2

közepes minőségű (1)

gyenge minőségű (2)

US barley 2

Árfolyamjegyzés (EUR/t)

120,54 (3)

78,92

173,01

163,01

143,01

94,14

Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t)

—

11,02

—

—

Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t)

24,66

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:
  Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 16,58 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam 25,77 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 16,58 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam 25,77 EUR/t.

| 3. | Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  10 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(2)  30 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(3)  beleértve 14 EUR/t hozzáadás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/71

---

A BIZOTTSÁG 1257/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a B rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (őszibarack)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldségféléket érintő export-visszatérítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. október 8-i 1961/2001/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 951/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza azokat az indikatív mennyiségeket, amelyekre B rendszerű kiviteli engedélyeket lehet kibocsátani. |
| --- | --- |

(1)

A 951/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza azokat az indikatív mennyiségeket, amelyekre B rendszerű kiviteli engedélyeket lehet kibocsátani.

| (2) | Figyelembe véve a mai napon a Bizottság rendelkezésére álló információkat, a őszibarack esetében fennáll a folyó kiviteli időszakra előírt indikatív mennyiségek meghaladásának veszélye. Ez a túllépés károsan érintené a gyümölcs- és zöldségágazat export-visszatérítési rendszerének jó működését. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve a mai napon a Bizottság rendelkezésére álló információkat, a őszibarack esetében fennáll a folyó kiviteli időszakra előírt indikatív mennyiségek meghaladásának veszélye. Ez a túllépés károsan érintené a gyümölcs- és zöldségágazat export-visszatérítési rendszerének jó működését.

| (3) | E helyzet enyhítése érdekében a folyó kiviteli időszak végéig el kell utasítani a 2005. augusztus 1-jén után exportálandó őszibarack kivitelére vonatkozó B rendszerű engedélyek iránt benyújtott kérelmeket, |
| --- | --- |

(3)

E helyzet enyhítése érdekében a folyó kiviteli időszak végéig el kell utasítani a 2005. augusztus 1-jén után exportálandó őszibarack kivitelére vonatkozó B rendszerű engedélyek iránt benyújtott kérelmeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A őszibarackra vonatkozóan a 951/2005/EK rendelet 1. cikke alapján benyújtott, B rendszerű kiviteli engedély iránt kérelmek, amelyek tekintetében a kiviteli nyilatkozat elfogadására 2005. augusztus 1-jén és szeptember 16. között kerül sor, elutasításra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 268., 2001.10.9., 8. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 160., 2005.6.23., 19. o. Az 1078/2005/EK rendelettel (HL L 177., 2005.7.9., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/72

---

A BIZOTTSÁG 1258/2005/EK RENDELETE

(2005. július 29.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 20,850 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. augusztus 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/73

---

A BIZOTTSÁG 1259/2005/EK RENDELETE

(2005. július 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1)(a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2004. szeptember 24-én a Bizottsághoz panasz érkezett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke értelmében, amelyet a következő termelők (a továbbiakban: panaszos) nyújtottak be: Legré-Mante SA, Industria Chimica Valenzana S.p.A, Distilleries Mazzari S.p.a., Alcoholera Vinicola Europea S.A. és Comercial Quimica Sarasa s.l., amely termelők a közösségi borkősavtermelés jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(1)

2004. szeptember 24-én a Bizottsághoz panasz érkezett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke értelmében, amelyet a következő termelők (a továbbiakban: panaszos) nyújtottak be: Legré-Mante SA, Industria Chimica Valenzana S.p.A, Distilleries Mazzari S.p.a., Alcoholera Vinicola Europea S.A. és Comercial Quimica Sarasa s.l., amely termelők a közösségi borkősavtermelés jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselik.

| (2) | A panasz bizonyítékkal szolgált a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó borkősav dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendőnek minősült ahhoz, hogy eljárás megindítását indokolja. |
| --- | --- |

(2)

A panasz bizonyítékkal szolgált a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó borkősav dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendőnek minősült ahhoz, hogy eljárás megindítását indokolja.

| (3) | 2004. október 30-án az eljárás megkezdődött az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, eljárás megindításáról szóló értesítés (2) által. |
| --- | --- |

(3)

2004. október 30-án az eljárás megkezdődött az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, eljárás megindításáról szóló értesítés (2) által.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan értesítette a számára ismert, érintett panaszosokat, többi közösségi termelőt, exportáló termelőket, importőröket, beszállítókat és a felhasználókat és felhasználói szövetségeket és a KNK képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan értesítette a számára ismert, érintett panaszosokat, többi közösségi termelőt, exportáló termelőket, importőröket, beszállítókat és a felhasználókat és felhasználói szövetségeket és a KNK képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

| (5) | A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói szövetségek ismertették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, amely azt kérelmezte, illetve amely ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette. |
| --- | --- |

(5)

A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói szövetségek ismertették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, amely azt kérelmezte, illetve amely ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.

| (6) | Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló termelőknek, amennyiben olyan szándékuk lenne, lehetőségük nyíljon piacgazdasági elbánásra vagy egyéni elbánásra irányuló kérelem benyújtására, a Bizottság az érintettnek tekinthető kínai exportáló termelőknek megküldte a kérelem formanyomtatványait. Három exportáló termelőtől érkezett olyan piacgazdasági elbánásra vagy egyéni elbánásra irányuló kérelem, amelyek esetében a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló termelőknek, amennyiben olyan szándékuk lenne, lehetőségük nyíljon piacgazdasági elbánásra vagy egyéni elbánásra irányuló kérelem benyújtására, a Bizottság az érintettnek tekinthető kínai exportáló termelőknek megküldte a kérelem formanyomtatványait. Három exportáló termelőtől érkezett olyan piacgazdasági elbánásra vagy egyéni elbánásra irányuló kérelem, amelyek esetében a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

| (7) | A Bizottság kérdőíveket küldött a számára ismert valamennyi érintett félnek, valamint az összes többi vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. A KNK-ban működő három exportáló termelőtől, az analóg országból, vagyis Argentínából egy termelőtől, hét közösségi termelőtől és két közösségi felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőíveket küldött a számára ismert valamennyi érintett félnek, valamint az összes többi vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. A KNK-ban működő három exportáló termelőtől, az analóg országból, vagyis Argentínából egy termelőtől, hét közösségi termelőtől és két közösségi felhasználótól érkezett válasz.

| (8) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:






  a) | Közösségi termelők:







  — | Alcoholera Vinicola Europea „Alvinesa” SA, Ciudad Real, Spanyolország |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:

a)

Közösségi termelők:

—

Alcoholera Vinicola Europea „Alvinesa” SA, Ciudad Real, Spanyolország

| — | Comercial Quimica Sarasa „Tydsa” SL, Girona, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa „Tydsa” SL, Girona, Spanyolország

| — | Distillerie Bonollo Srl, Frosinone, Olaszország |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo Srl, Frosinone, Olaszország

| — | Distillerie Mazzari SpA, Ravenna, Olaszország |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA, Ravenna, Olaszország

| — | Etablissements Legré-Mante SA, Marseille, Franciaország |
| --- | --- |

—

Etablissements Legré-Mante SA, Marseille, Franciaország

| — | Industria Chimica Valenzana „I.C.V.” SpA, Palermo, Olaszország |
| --- | --- |

—

Industria Chimica Valenzana „I.C.V.” SpA, Palermo, Olaszország

| — | Tartarica Treviso Srl, Faenza, Olaszország; |
| --- | --- |

—

Tartarica Treviso Srl, Faenza, Olaszország;

| b) | Exportáló termelők a KNK-ban:







  — | Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, KNK |
| --- | --- | --- |

b)

Exportáló termelők a KNK-ban:

—

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, KNK

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város, KNK |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város, KNK

| — | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, KNK. |
| --- | --- |

—

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, KNK.

| (9) | Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a piacgazdasági elbánásban esetlegesen nem részesülő KNK-beli exportáló termelők számára rendes értéket állapítsanak meg, a rendes érték egy analóg ország – ez esetben Argentína – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő vállalat telephelyén:






  c) | Analóg országbeli termelők | Tarcol S.A., Buenos Aires, Argentína. |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a piacgazdasági elbánásban esetlegesen nem részesülő KNK-beli exportáló termelők számára rendes értéket állapítsanak meg, a rendes érték egy analóg ország – ez esetben Argentína – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő vállalat telephelyén:

c)

Analóg országbeli termelők

Tarcol S.A., Buenos Aires, Argentína.

1.3.   A vizsgálati időszak

| (10) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. július 1-től 2004. június 30-ig terjedő időszakot vette figyelembe (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2001. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó időszak (a továbbiakban: érintett időszak) adatait elemezte. Az alákínálásra, az ár alatt történő eladásra, valamint a kártalanításra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében alkalmazott időszak a fent említett vizsgálati időszak. |
| --- | --- |

(10)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. július 1-től 2004. június 30-ig terjedő időszakot vette figyelembe (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2001. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó időszak (a továbbiakban: érintett időszak) adatait elemezte. Az alákínálásra, az ár alatt történő eladásra, valamint a kártalanításra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében alkalmazott időszak a fent említett vizsgálati időszak.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (11) | Az érintett termék a borkősav. A termék jelenleg a 2918 12 00 KN-kód alá sorolandó. Az érintett terméket főleg a bortermelők, az élelmiszeripar és számos egyéb iparág használja a végtermék egyik összetevőjeként vagy adalékanyagként a kémiai folyamatok felgyorsítása vagy lassítása céljából. A termék a bortermelés során keletkező melléktermékekből vagy kémiai szintézisen keresztül petrolkémiai vegyületekből nyerhető. Fizikai jellemzői, az előállítási folyamat és a felhasználó szemszögéből a termék különböző típusainak felcserélhetősége alapján az eljárás szempontjából valamennyi borkősav egyetlen terméket alkot. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék a borkősav. A termék jelenleg a 2918 12 00 KN-kód alá sorolandó. Az érintett terméket főleg a bortermelők, az élelmiszeripar és számos egyéb iparág használja a végtermék egyik összetevőjeként vagy adalékanyagként a kémiai folyamatok felgyorsítása vagy lassítása céljából. A termék a bortermelés során keletkező melléktermékekből vagy kémiai szintézisen keresztül petrolkémiai vegyületekből nyerhető. Fizikai jellemzői, az előállítási folyamat és a felhasználó szemszögéből a termék különböző típusainak felcserélhetősége alapján az eljárás szempontjából valamennyi borkősav egyetlen terméket alkot.

2.2.   A hasonló termék

| (12) | A vizsgálat kimutatta, hogy a Közösségben a közösségi iparág által előállított és értékesített borkősav, a kínai hazai piacon előállított és értékesített borkősav, a KNK-ból a Közösségbe importált borkősav, valamint az Argentínában előállított és értékesített borkősav fizikai jellemzői azonosak, és ezeket a termékeket nagyjából ugyanolyan módon használják fel. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálat kimutatta, hogy a Közösségben a közösségi iparág által előállított és értékesített borkősav, a kínai hazai piacon előállított és értékesített borkősav, a KNK-ból a Közösségbe importált borkősav, valamint az Argentínában előállított és értékesített borkősav fizikai jellemzői azonosak, és ezeket a termékeket nagyjából ugyanolyan módon használják fel.

| (13) | Ennélfogva ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy az érintett termék és a KNK hazai piacán értékesített borkősav, az Argentínában előállított és értékesített borkősav, valamint a közösségi iparág által a Közösségben előállított és értékesített borkősav ugyanolyan alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és ugyanaz a felhasználásuk, ennélfogva azok az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(13)

Ennélfogva ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy az érintett termék és a KNK hazai piacán értékesített borkősav, az Argentínában előállított és értékesített borkősav, valamint a közösségi iparág által a Közösségben előállított és értékesített borkősav ugyanolyan alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és ugyanaz a felhasználásuk, ennélfogva azok az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők.

3.   DÖMPING

3.1.   A piacgazdasági elbánás

| (14) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során azon termelők esetében, amelyeknél megállapítást nyert, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott kritériumoknak, a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során azon termelők esetében, amelyeknél megállapítást nyert, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott kritériumoknak, a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni.

| (15) | Röviden, kizárólag a hivatkozás megkönnyítése érdekében az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánás feltételeit:






  1. | az üzleti döntések és költségek a piaci feltételek szerint kerültek kialakításra jelentős állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(15)

Röviden, kizárólag a hivatkozás megkönnyítése érdekében az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánás feltételeit:

1.

az üzleti döntések és költségek a piaci feltételek szerint kerültek kialakításra jelentős állami beavatkozás nélkül;

| 2. | a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditálják, és minden célra ezeket alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditálják, és minden célra ezeket alkalmazzák;

| 3. | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;

| 4. | a jogbiztonságot és a stabilitást a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják; |
| --- | --- |

4.

a jogbiztonságot és a stabilitást a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják;

| 5. | a valutaváltás a piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás a piaci árfolyamon történik.

| (16) | A jelenlegi vizsgálat során három KNK-beli exportáló termelő jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében. Megvizsgálták a piacgazdasági elbánásra irányuló, valamennyi kérelmet, és ezen együttműködő vállalatok telephelyén helyszíni vizsgálatokat folytattak (lásd a (7) preambulumbekezdést). Ennek eredményeként három termelő felelt meg a piacgazdasági elbánás valamennyi feltételének. |
| --- | --- |

(16)

A jelenlegi vizsgálat során három KNK-beli exportáló termelő jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében. Megvizsgálták a piacgazdasági elbánásra irányuló, valamennyi kérelmet, és ezen együttműködő vállalatok telephelyén helyszíni vizsgálatokat folytattak (lásd a (7) preambulumbekezdést). Ennek eredményeként három termelő felelt meg a piacgazdasági elbánás valamennyi feltételének.

| (17) | Mindezek alapján a következő KNK-beli exportáló termelők részére ítélték meg a piacgazdasági elbánást:






  1. | Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou |
| --- | --- | --- |

(17)

Mindezek alapján a következő KNK-beli exportáló termelők részére ítélték meg a piacgazdasági elbánást:

1.

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou

| 2. | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város |
| --- | --- |

2.

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város

| 3. | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. |
| --- | --- |

3.

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

3.2.   Rendes érték

3.2.1.   A rendes érték meghatározása piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló termelők számára

| (18) | A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először minden érintett exportáló termelő esetében megállapította, hogy a borkősav teljes hazai eladása reprezentatív volt-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladáshoz viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hazai eladás reprezentatívnak minősül, ha valamennyi exportáló termelő teljes hazai eladási mennyisége a Közösségbe irányuló exporteladási mennyiségének legalább 5 %-a. |
| --- | --- |

(18)

A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először minden érintett exportáló termelő esetében megállapította, hogy a borkősav teljes hazai eladása reprezentatív volt-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladáshoz viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hazai eladás reprezentatívnak minősül, ha valamennyi exportáló termelő teljes hazai eladási mennyisége a Közösségbe irányuló exporteladási mennyiségének legalább 5 %-a.

| (19) | A Bizottság ezt követően meghatározta azokat az átfogóan reprezentatív hazai eladással rendelkező exportáló termelők által belföldön értékesített borkősav-típusokat, amelyek a Közösségbe exportra eladott típusokkal azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság ezt követően meghatározta azokat az átfogóan reprezentatív hazai eladással rendelkező exportáló termelők által belföldön értékesített borkősav-típusokat, amelyek a Közösségbe exportra eladott típusokkal azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.

| (20) | Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hazai eladások eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában. Egy adott típus esetében a hazai eladások eléggé reprezentatívnak voltak tekinthetők, ha e típus esetében az összes hazai eladás mennyisége a vizsgálati időszak során a Közösségbe exportált hasonló típus összes eladási mennyiségének legalább 5 %-a volt. |
| --- | --- |

(20)

Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hazai eladások eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában. Egy adott típus esetében a hazai eladások eléggé reprezentatívnak voltak tekinthetők, ha e típus esetében az összes hazai eladás mennyisége a vizsgálati időszak során a Közösségbe exportált hasonló típus összes eladási mennyiségének legalább 5 %-a volt.

| (21) | Azt is megvizsgálták, hogy az érintett termék egyes típusainak hazai eladásai a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították a szóban forgó típus független vevők részére történt, nyereséges eladásainak arányát. |
| --- | --- |

(21)

Azt is megvizsgálták, hogy az érintett termék egyes típusainak hazai eladásai a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították a szóban forgó típus független vevők részére történt, nyereséges eladásainak arányát.

| (22) | Amennyiben egy bizonyos borkősav-típus az előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített eladási mennyisége az adott típus teljes eladási mennyiségének több mint 80 %-át képviselte, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján állapították meg. Ezt az árat a vizsgálati időszak során e típus összes hazai eladási árának súlyozott átlagaként számították ki, függetlenül attól, hogy ezen eladások nyereségesek voltak-e vagy sem. |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben egy bizonyos borkősav-típus az előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített eladási mennyisége az adott típus teljes eladási mennyiségének több mint 80 %-át képviselte, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján állapították meg. Ezt az árat a vizsgálati időszak során e típus összes hazai eladási árának súlyozott átlagaként számították ki, függetlenül attól, hogy ezen eladások nyereségesek voltak-e vagy sem.

| (23) | Amennyiben egy bizonyos borkősav-típus nyereséges eladásainak mennyisége a típus összes eladási mennyiségének legfeljebb 80 %-át képviselte, vagy ha a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt maradt, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján számították ki kizárólag a típus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve, feltéve hogy az ilyen eladások a típus összes eladási mennyiségének legalább 10 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(23)

Amennyiben egy bizonyos borkősav-típus nyereséges eladásainak mennyisége a típus összes eladási mennyiségének legfeljebb 80 %-át képviselte, vagy ha a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt maradt, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján számították ki kizárólag a típus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve, feltéve hogy az ilyen eladások a típus összes eladási mennyiségének legalább 10 %-át tették ki.

| (24) | Végül amennyiben bármely borkősav-típus nyereséges eladási mennyisége nem érte el a típus összes eladási mennyiségének 10 %-át, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a hazai árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak. |
| --- | --- |

(24)

Végül amennyiben bármely borkősav-típus nyereséges eladási mennyisége nem érte el a típus összes eladási mennyiségének 10 %-át, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a hazai árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak.

| (25) | Amikor az exportáló termelő által értékesített adott típus hazai árai nem voltak alkalmazhatók, számtanilag képzett rendes értéket alkalmaztak. |
| --- | --- |

(25)

Amikor az exportáló termelő által értékesített adott típus hazai árai nem voltak alkalmazhatók, számtanilag képzett rendes értéket alkalmaztak.

| (26) | Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikk (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy minden egyes exportőr exportált termékfajtákra vonatkozó előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, az általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs ésszerű összegeit. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a hazai piacon az egyes érintett exportáló termelők által felszámított eladási, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e. |
| --- | --- |

(26)

Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikk (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy minden egyes exportőr exportált termékfajtákra vonatkozó előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, az általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs ésszerű összegeit. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a hazai piacon az egyes érintett exportáló termelők által felszámított eladási, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e.

| (27) | A tényleges belföldi eladási, általános és adminisztratív költségeket akkor tekintették megbízhatónak, ha az érintett vállalat teljes hazai eladási mennyiségét a Közösségbe irányuló exporteladásainak mennyiségével összehasonlítva reprezentatívnak lehetett tekinteni. A hazai haszonkulcsot azon típusok hazai eladásai alapján állapították meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ebből a célból a (20)–(22) preambulumbekezdésben meghatározott módszer került alkalmazásra. |
| --- | --- |

(27)

A tényleges belföldi eladási, általános és adminisztratív költségeket akkor tekintették megbízhatónak, ha az érintett vállalat teljes hazai eladási mennyiségét a Közösségbe irányuló exporteladásainak mennyiségével összehasonlítva reprezentatívnak lehetett tekinteni. A hazai haszonkulcsot azon típusok hazai eladásai alapján állapították meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ebből a célból a (20)–(22) preambulumbekezdésben meghatározott módszer került alkalmazásra.

| (28) | Valamennyi vállalat rendelkezett átfogó reprezentatív eladással, és az derült ki, hogy az exportált érintett termék legtöbb típusát rendes kereskedelmi forgalomban a hazai piacon értékesítették. Azoknál a típusoknál, ahol nem ez az eset forgott fenn, a rendes értéket a (25) preambulumbekezdésben megállapított módszer alkalmazásával számították ki valamennyi érintett vállalat esetében az eladási, általános és adminisztratív költségek illetve a nyereségre vonatkozó információk felhasználásával. |
| --- | --- |

(28)

Valamennyi vállalat rendelkezett átfogó reprezentatív eladással, és az derült ki, hogy az exportált érintett termék legtöbb típusát rendes kereskedelmi forgalomban a hazai piacon értékesítették. Azoknál a típusoknál, ahol nem ez az eset forgott fenn, a rendes értéket a (25) preambulumbekezdésben megállapított módszer alkalmazásával számították ki valamennyi érintett vállalat esetében az eladási, általános és adminisztratív költségek illetve a nyereségre vonatkozó információk felhasználásával.

3.2.2.   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozóan

a)   Az analóg ország

| (29) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint azon vállalatok esetében, amelyek részére a piacgazdasági elbánás nem volt megítélhető, a rendes értéket egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett értéke alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint azon vállalatok esetében, amelyek részére a piacgazdasági elbánás nem volt megítélhető, a rendes értéket egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett értéke alapján állapították meg.

| (30) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a KNK esetében a rendes érték megállapításához Argentínát használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a KNK esetében a rendes érték megállapításához Argentínát használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (31) | Egy KNK-beli, piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelő sem ellenezte ezt a javaslatot. Továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy Argentína versenyképes piac az érintett termék szempontjából legalább két, különböző nagyságú hazai termelővel és harmadik országokból származó behozatallal. A hazai termelők a KNK-ból származóhoz hasonló borkősavat termeltek, bár más előállítási módszerekkel. Ezért az argentin piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes érték meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(31)

Egy KNK-beli, piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelő sem ellenezte ezt a javaslatot. Továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy Argentína versenyképes piac az érintett termék szempontjából legalább két, különböző nagyságú hazai termelővel és harmadik országokból származó behozatallal. A hazai termelők a KNK-ból származóhoz hasonló borkősavat termeltek, bár más előállítási módszerekkel. Ezért az argentin piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes érték meghatározása céljából.

| (32) | Valamennyi ismert argentin exportáló termelővel felvették a kapcsolatot, és egy vállalat egyezett bele az együttműködésbe. Így ennek a termelőnek kérdőívet küldtek, és a válaszában közölt adatokat a helyszínen ellenőrizték. |
| --- | --- |

(32)

Valamennyi ismert argentin exportáló termelővel felvették a kapcsolatot, és egy vállalat egyezett bele az együttműködésbe. Így ennek a termelőnek kérdőívet küldtek, és a válaszában közölt adatokat a helyszínen ellenőrizték.

b)   A rendes érték

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket a (22) preambulumbekezdésben megállapított módszernek megfelelően az analóg országbeli termelőtől kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, azaz Argentína hazai piacán olyan terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amelyekről megállapították, hogy azokat a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. Ahol szükséges volt, az érintett kínai termelők által a Közösségbe exportált termékfajtákkal való igazságos összehasonlítás biztosítása érdekében ezek az árak kiigazításra kerültek. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket a (22) preambulumbekezdésben megállapított módszernek megfelelően az analóg országbeli termelőtől kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, azaz Argentína hazai piacán olyan terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amelyekről megállapították, hogy azokat a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. Ahol szükséges volt, az érintett kínai termelők által a Közösségbe exportált termékfajtákkal való igazságos összehasonlítás biztosítása érdekében ezek az árak kiigazításra kerültek.

| (34) | Ennek eredményeként a rendes érték az argentin együttműködő termelő nem kapcsolódó vevőkkel szemben alkalmazott hazai eladási árának súlyozott átlagaként került meghatározásra. |
| --- | --- |

(34)

Ennek eredményeként a rendes érték az argentin együttműködő termelő nem kapcsolódó vevőkkel szemben alkalmazott hazai eladási árának súlyozott átlagaként került meghatározásra.

3.3.   Exportár

| (35) | Valamennyi esetben az érintett terméket a Közösségben független vevőknek exportálták. Az exportár ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult. |
| --- | --- |

(35)

Valamennyi esetben az érintett terméket a Közösségben független vevőknek exportálták. Az exportár ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.

3.4.   Összehasonlítás

| (36) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően. Minden olyan esetben, ahol az ésszerű, pontos és bizonyítékokkal alátámasztott volt, megfelelő kiigazítás történt a fuvarozási, biztosítási, hitel-, jutalék- és bankköltségek tekintetében. |
| --- | --- |

(36)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően. Minden olyan esetben, ahol az ésszerű, pontos és bizonyítékokkal alátámasztott volt, megfelelő kiigazítás történt a fuvarozási, biztosítási, hitel-, jutalék- és bankköltségek tekintetében.

| (37) | Kiigazítások történtek a HÉA-visszatérítésekben mutatkozó különbségekre vonatkozóan is, mivel megállapították, hogy az exporteladás során alacsonyabb szintű HÉÁ-t térítettek vissza, mint a hazai eladás során. |
| --- | --- |

(37)

Kiigazítások történtek a HÉA-visszatérítésekben mutatkozó különbségekre vonatkozóan is, mivel megállapították, hogy az exporteladás során alacsonyabb szintű HÉÁ-t térítettek vissza, mint a hazai eladás során.

3.5.   Dömpingkülönbözet

3.5.1.   A piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló termelőknél

| (38) | A piacgazdasági elbánásban részesülő három vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusára vonatkozóan a rendes érték súlyozott átlaga összehasonlításra került az érintett terméknek megfelelő típus exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(38)

A piacgazdasági elbánásban részesülő három vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusára vonatkozóan a rendes érték súlyozott átlaga összehasonlításra került az érintett terméknek megfelelő típus exportárának súlyozott átlagával.

| (39) | Ez alapján a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, súlyozott átlagú ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou | 2,4 % |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város | 13,8 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. | 6,6 % |

(39)

Ez alapján a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, súlyozott átlagú ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou

2,4 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város

13,8 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

6,6 %

3.5.2.   Az összes többi exportáló termelőnél

| (40) | Az összes többi KNK-beli exportőrre országosan alkalmazandó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ehhez az érintett terméknek a KNK-ból származó, az Eurostat adatai alapján kiszámított összes behozatalát összehasonlították a KNK-beli exportőrök által a kérdőívre adott tényleges válaszokkal. Ez alapján megállapították, hogy az együtműködés szintje alacsony volt, azaz a Közösségbe irányuló teljes kínai export 63 %-a. |
| --- | --- |

(40)

Az összes többi KNK-beli exportőrre országosan alkalmazandó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ehhez az érintett terméknek a KNK-ból származó, az Eurostat adatai alapján kiszámított összes behozatalát összehasonlították a KNK-beli exportőrök által a kérdőívre adott tényleges válaszokkal. Ez alapján megállapították, hogy az együtműködés szintje alacsony volt, azaz a Közösségbe irányuló teljes kínai export 63 %-a.

| (41) | A dömpingkülönbözetet következésképpen exportárak és -mennyiségek alkalmazásával számították ki az Eurostattól érkezett adatok alapján, miután előzetesen levonták a piacgazdasági elbánásban részesülő, együttműködő exportőrök által jelentett exportárakat és -mennyiségeket. Az Eurostat adatainak az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló tényekként való felhasználása az exportárral kapcsolatos, az országos vám meghatározására vonatkozó további információk hiánya miatt volt szükséges. Az így kapott exportárakat összehasonlították az analóg ország számára a hasonló terméktípusokra vonatkozóan megállapított, súlyozott átlagú rendes értékkel. |
| --- | --- |

(41)

A dömpingkülönbözetet következésképpen exportárak és -mennyiségek alkalmazásával számították ki az Eurostattól érkezett adatok alapján, miután előzetesen levonták a piacgazdasági elbánásban részesülő, együttműködő exportőrök által jelentett exportárakat és -mennyiségeket. Az Eurostat adatainak az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló tényekként való felhasználása az exportárral kapcsolatos, az országos vám meghatározására vonatkozó további információk hiánya miatt volt szükséges. Az így kapott exportárakat összehasonlították az analóg ország számára a hasonló terméktípusokra vonatkozóan megállapított, súlyozott átlagú rendes értékkel.

| (42) | Ennek alapján az országos szintű dömpinget ideiglenesen a közösségi határparitáson számított CIF-ár 34,9 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(42)

Ennek alapján az országos szintű dömpinget ideiglenesen a közösségi határparitáson számított CIF-ár 34,9 %-ában állapították meg.

4.   A KÁR

4.1.   A közösségi termelés

| (43) | A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló terméket jelenleg a Közösségben nyolc termelő állítja elő. Közülük egy azonban a továbbiakban nem működött együtt a vizsgálat során. Ezenkívül az érintett időszak során további négy közösségi termelőről ismeretes, hogy beszüntették a termelést, és nem vettek részt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló terméket jelenleg a Közösségben nyolc termelő állítja elő. Közülük egy azonban a továbbiakban nem működött együtt a vizsgálat során. Ezenkívül az érintett időszak során további négy közösségi termelőről ismeretes, hogy beszüntették a termelést, és nem vettek részt a vizsgálatban.

| (44) | Ennélfogva a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése alkalmazásában ideiglenesen úgy számították ki, hogy összeadták a hét együttműködő közösségi termelő termelését, és ehhez hozzáadták a panaszosok becslése alapján a többi termelő termelésének mennyiségét. |
| --- | --- |

(44)

Ennélfogva a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése alkalmazásában ideiglenesen úgy számították ki, hogy összeadták a hét együttműködő közösségi termelő termelését, és ehhez hozzáadták a panaszosok becslése alapján a többi termelő termelésének mennyiségét.

4.2.   A közösségi iparág meghatározása

| (45) | A panaszt hét közösségi termelő támogatta, amelyek a vizsgálat során teljes mértékben együttműködtek. Ezek a termelők becslések szerint a Közösségben termelt borkősav több mint 95 %-át képviselték. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ők alkotják a közösségi iparágat. |
| --- | --- |

(45)

A panaszt hét közösségi termelő támogatta, amelyek a vizsgálat során teljes mértékben együttműködtek. Ezek a termelők becslések szerint a Közösségben termelt borkősav több mint 95 %-át képviselték. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ők alkotják a közösségi iparágat.

4.3.   A közösségi felhasználás

| (46) | A felhasználást úgy becsülték meg, hogy összeadták az együttműködő EK-termelők EK-eladását, a nem együttműködő EK-termelők becsült eladását és a teljes behozatalt. A nem együttműködő EK-termelők eladása, beleértve néhány olyan vállalatot is, amelyek beszüntették a termelést, egyéb információforrás hiányában a panaszon alapult. Ez azt mutatja, hogy a Közösségben az érintett termékre irányuló kereslet az érintett időszak során 15 %-kal emelkedett. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi felhasználás | 20 930 | 21 016 | 21 717 | 24 048 |
| Közösségi felhasználás | 100 | 100 | 104 | 115 |

(46)

A felhasználást úgy becsülték meg, hogy összeadták az együttműködő EK-termelők EK-eladását, a nem együttműködő EK-termelők becsült eladását és a teljes behozatalt. A nem együttműködő EK-termelők eladása, beleértve néhány olyan vállalatot is, amelyek beszüntették a termelést, egyéb információforrás hiányában a panaszon alapult. Ez azt mutatja, hogy a Közösségben az érintett termékre irányuló kereslet az érintett időszak során 15 %-kal emelkedett.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi felhasználás

20 930

21 016

21 717

24 048

Közösségi felhasználás

100

100

104

115

4.4.   Az érintett országból a Közösségbe történő behozatal

4.4.1.   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (47) | Az érintett országból származó behozatal alakulását az Eurostat adatai alapján elemezték, mivel az együttműködő exportáló termelők által jelentett mennyiségek jóval alacsonyabbak voltak, mint az érintett időszakra az Eurostatban jelentett adatok. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett országból származó behozatal alakulását az Eurostat adatai alapján elemezték, mivel az együttműködő exportáló termelők által jelentett mennyiségek jóval alacsonyabbak voltak, mint az érintett időszakra az Eurostatban jelentett adatok.

| (48) | A mennyiséget és a piaci részesedést illetően a behozatal a következőképpen alakult: | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK behozatal mennyiségei | 1 769 | 1 266 | 1 570 | 2 763 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 72 | 89 | 156 |
| A KNK piaci részesedései | 8,5 % | 6,0 % | 7,2 % | 11,5 % |

(48)

A mennyiséget és a piaci részesedést illetően a behozatal a következőképpen alakult:

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

KNK behozatal mennyiségei

1 769

1 266

1 570

2 763

Index 2001 = 100

100

72

89

156

A KNK piaci részesedései

8,5 %

6,0 %

7,2 %

11,5 %

| (49) | Míg a borkősav felhasználása az érintett időszak alatt 15 %-kal növekedett, az érintett országból származó behozatal ugyanezen időszak alatt több mint 50 %-kal nőtt. 2001-ben a magas áraknak és az európai piacon a termék hiányának köszönhető viszonylag nagy mennyiségű behozatal után a KNK-ból származó behozatal 2002-ben lecsökkent, de a radikálisan lecsökkent árak miatt azóta több mint kétszeresére nőtt. Következésképpen az érintett időszak alatt a KNK piaci részesedése kevesebb mint két év alatt 6,0 %-ról 11,5 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(49)

Míg a borkősav felhasználása az érintett időszak alatt 15 %-kal növekedett, az érintett országból származó behozatal ugyanezen időszak alatt több mint 50 %-kal nőtt. 2001-ben a magas áraknak és az európai piacon a termék hiányának köszönhető viszonylag nagy mennyiségű behozatal után a KNK-ból származó behozatal 2002-ben lecsökkent, de a radikálisan lecsökkent árak miatt azóta több mint kétszeresére nőtt. Következésképpen az érintett időszak alatt a KNK piaci részesedése kevesebb mint két év alatt 6,0 %-ról 11,5 %-ra nőtt.

4.4.2.   A behozott termékek ára és alákínálás

| (50) | Az alábbi táblázat a KNK-ból érkező behozott termékek átlagárának alakulását mutatja. Az érintett időszak során ezek az árak közel 50 %-kal csökkentek. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A KNK-ból származó behozott termékek árai, EUR/kg | 3,49 | 1,74 | 1,83 | 1,78 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 50 | 52 | 51 |

(50)

Az alábbi táblázat a KNK-ból érkező behozott termékek átlagárának alakulását mutatja. Az érintett időszak során ezek az árak közel 50 %-kal csökkentek.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A KNK-ból származó behozott termékek árai, EUR/kg

3,49

1,74

1,83

1,78

Index 2001 = 100

100

50

52

51

| (51) | A vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon az érintett termék eladási árát illetően összehasonlították a közösségi iparág árait és a KNK-beli exportáló termelők árait. A közösségi iparág vonatkozó eladási árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi szintre kiigazítva, azaz a Közösségben a fuvarozási költségek nélkül és az árengedmények és kedvezmények levonása után. Ezeket az árakat összehasonlították a kínai exportáló termelők kedvezménymentes eladási áraival, és szükség esetén hozzáigazították őket a közösségi határparitáson számított CIF-árhoz a vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon az érintett termék eladási árát illetően összehasonlították a közösségi iparág árait és a KNK-beli exportáló termelők árait. A közösségi iparág vonatkozó eladási árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi szintre kiigazítva, azaz a Közösségben a fuvarozási költségek nélkül és az árengedmények és kedvezmények levonása után. Ezeket az árakat összehasonlították a kínai exportáló termelők kedvezménymentes eladási áraival, és szükség esetén hozzáigazították őket a közösségi határparitáson számított CIF-árhoz a vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva.

| (52) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt a behozott érintett termékeket a Közösségben olyan áron értékesítették, amely a közösségi iparág árait százalékában kifejezve 22 %-kal alákínálta. |
| --- | --- |

(52)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt a behozott érintett termékeket a Közösségben olyan áron értékesítették, amely a közösségi iparág árait százalékában kifejezve 22 %-kal alákínálta.

4.5.   A közösségi iparág helyzete

| (53) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a KNK-ból származó dömpingelt behozatal által a közösségi iparágra gyakorolt hatás vizsgálatának mindazoknak a gazdasági tényezőknek és mutatóknak az elemzésére is ki kell terjednie, amelyek az iparág helyzetét befolyásolják 2001 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a KNK-ból származó dömpingelt behozatal által a közösségi iparágra gyakorolt hatás vizsgálatának mindazoknak a gazdasági tényezőknek és mutatóknak az elemzésére is ki kell terjednie, amelyek az iparág helyzetét befolyásolják 2001 és a vizsgálati időszak között.

| (54) | A közösségi iparág alább ismertetett adatai a hét együttműködő közösségi termelőtől származó összesített információkat foglalják össze. Ezek közül két vállalat azonban az érintett időszak alatt, azaz 2001-ben illetve 2003-ban kezdte meg tevékenységeit. Úgy tekintették, hogy különleges helyzetükből adódóan e vállalatok adatai torzíthatják az általános tendenciát, különös tekintettel a költségekre, a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházásokra és a beruházások megtérülésére. Ezért adott esetben e két vállalat adatait kivonták a vonatkozó összesített mutatókból, és külön vették őket figyelembe, hogy helyes és reprezentatív kép alakuljon ki. |
| --- | --- |

(54)

A közösségi iparág alább ismertetett adatai a hét együttműködő közösségi termelőtől származó összesített információkat foglalják össze. Ezek közül két vállalat azonban az érintett időszak alatt, azaz 2001-ben illetve 2003-ban kezdte meg tevékenységeit. Úgy tekintették, hogy különleges helyzetükből adódóan e vállalatok adatai torzíthatják az általános tendenciát, különös tekintettel a költségekre, a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházásokra és a beruházások megtérülésére. Ezért adott esetben e két vállalat adatait kivonták a vonatkozó összesített mutatókból, és külön vették őket figyelembe, hogy helyes és reprezentatív kép alakuljon ki.

4.5.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitás-kihasználás

| (55) | A hét együttműködő vállalat esetében a termelés, a termelési kapacitás és a kapacitás-kihasználás a következőképpen alakult: | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 25 341 | 23 576 | 25 602 | 27 324 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 93 | 101 | 108 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 31 350 | 33 000 | 36 000 | 35 205 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 105 | 115 | 112 |
| Kapacitás-kihasználás | 81 % | 71 % | 71 % | 78 % |
| Index 2001 = 100 | 100 | 88 | 88 | 96 |

(55)

A hét együttműködő vállalat esetében a termelés, a termelési kapacitás és a kapacitás-kihasználás a következőképpen alakult:

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Termelés (tonna)

25 341

23 576

25 602

27 324

Index 2001 = 100

100

93

101

108

Termelési kapacitás (tonna)

31 350

33 000

36 000

35 205

Index 2001 = 100

100

105

115

112

Kapacitás-kihasználás

81 %

71 %

71 %

78 %

Index 2001 = 100

100

88

88

96

| (56) | A teljes termelés 2001 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez a növekedés kizárólag a két új vállalatnak tudható be; eközben ugyanebben az időszakban a többi öt vállalat termelése 6 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(56)

A teljes termelés 2001 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez a növekedés kizárólag a két új vállalatnak tudható be; eközben ugyanebben az időszakban a többi öt vállalat termelése 6 %-kal csökkent.

| (57) | A termelési kapacitás 12 %-kal nőtt, ami szintén a két új vállalatnak köszönhető. Ezek a számadatok azonban nem tükrözik azt a többezer tonnás csökkenést, amelyet az érintett időszakban termelését beszüntető négy közösségi termelő okozott (lásd a (43) preambulumbekezdést). Jóllehet e termelőkre vonatkozóan a vizsgálat nem talált pontos adatokat, a panaszban szereplő adatok alapján arra lehet következtetni, hogy a Közösségben a teljes kapacitás 2001 és a vizsgálati időszak között nagyjából változatlan maradt. |
| --- | --- |

(57)

A termelési kapacitás 12 %-kal nőtt, ami szintén a két új vállalatnak köszönhető. Ezek a számadatok azonban nem tükrözik azt a többezer tonnás csökkenést, amelyet az érintett időszakban termelését beszüntető négy közösségi termelő okozott (lásd a (43) preambulumbekezdést). Jóllehet e termelőkre vonatkozóan a vizsgálat nem talált pontos adatokat, a panaszban szereplő adatok alapján arra lehet következtetni, hogy a Közösségben a teljes kapacitás 2001 és a vizsgálati időszak között nagyjából változatlan maradt.

| (58) | A kapacitás-kihasználás az időszak alatt csökkent: 2001-ben 81 %, míg a vizsgálati időszak alatt 78 % volt. |
| --- | --- |

(58)

A kapacitás-kihasználás az időszak alatt csökkent: 2001-ben 81 %, míg a vizsgálati időszak alatt 78 % volt.

4.5.2.   Készletek

| (59) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 3 464 | 2 743 | 3 967 | 4 087 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 79 | 115 | 118 |

(59)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Készletek (tonna)

3 464

2 743

3 967

4 087

Index 2001 = 100

100

79

115

118

| (60) | Az érintett időszak alatt a készletek 18 %-kal növekedtek. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszakhoz tartozó számadatok részben a készletek szintjének nyári szezonális növekedését tükrözik. Legalább egy vizsgált vállalat esetében azonban a készletek szintje szokatlanul magas volt, amit a vállalat saját kereskedelmi döntésének tulajdonított, amely szerint nyereséget nem hozó, alacsony piaci árakon nem értékesít. |
| --- | --- |

(60)

Az érintett időszak alatt a készletek 18 %-kal növekedtek. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszakhoz tartozó számadatok részben a készletek szintjének nyári szezonális növekedését tükrözik. Legalább egy vizsgált vállalat esetében azonban a készletek szintje szokatlanul magas volt, amit a vállalat saját kereskedelmi döntésének tulajdonított, amely szerint nyereséget nem hozó, alacsony piaci árakon nem értékesít.

4.5.3.   Eladási mennyiség, piaci részesedések, növekedés és átlagos egységárak a Közösségben

| (61) | Az alábbi adatok a közösségi iparág független közösségi vevőknek történő eladásait szemléltetik. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eladási mennyiség az EK piacán (tonna) | 16 148 | 16 848 | 18 294 | 20 034 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 104 | 113 | 124 |
| Piaci részesedés (öt meglévő vállalat) | 71,0 % | 66,9 % | 66,3 % | 60,9 % |
| Index 2001 = 100 | 100 | 94 | 93 | 86 |
| Piaci részesedés (mind a hét vállalat) | 77,2 % | 80,2 % | 84,2 % | 83,3 % |
| Index 2001 = 100 | 100 | 104 | 109 | 108 |
| Átlagos eladási árak (EUR/tonna) | 5 392 | 3 214 | 2 618 | 2 513 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 60 | 49 | 47 |

(61)

Az alábbi adatok a közösségi iparág független közösségi vevőknek történő eladásait szemléltetik.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Eladási mennyiség az EK piacán (tonna)

16 148

16 848

18 294

20 034

Index 2001 = 100

100

104

113

124

Piaci részesedés (öt meglévő vállalat)

71,0 %

66,9 %

66,3 %

60,9 %

Index 2001 = 100

100

94

93

86

Piaci részesedés (mind a hét vállalat)

77,2 %

80,2 %

84,2 %

83,3 %

Index 2001 = 100

100

104

109

108

Átlagos eladási árak (EUR/tonna)

5 392

3 214

2 618

2 513

Index 2001 = 100

100

60

49

47

| (62) | A közösségi iparág eladási mennyisége 24 %-kal és piaci részesedése 8 %-kal nőtt az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(62)

A közösségi iparág eladási mennyisége 24 %-kal és piaci részesedése 8 %-kal nőtt az érintett időszak alatt.

| (63) | Az öt meglévő vállalat piaci részesedése jelentősen, több mint 10 százalékponttal csökkent az érintett időszak alatt. Ha hozzáadjuk a két vállalatot, amely ezen időszak alatt kezdte meg termelését, a teljes piaci részesedés 6 %-kal nő. Az (56) preambulumbekezdésben leírtak szerint ezek a számadatok azonban nem veszik figyelembe azt a négy közösségi termelőt, amely ugyanezen időszak alatt beszüntette termelését. Bár ez utóbbiakra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre pontos adatok, a panaszosok becslése szerint ezek a termelők többezer tonnányi termelést is képviselhettek. Ebből arra lehet következtetni, hogy ha a termelésüket beszüntető termelőket is figyelembe vennénk, a közösségi termelők teljes piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között legalább 2,5 %-kal csökkenne. |
| --- | --- |

(63)

Az öt meglévő vállalat piaci részesedése jelentősen, több mint 10 százalékponttal csökkent az érintett időszak alatt. Ha hozzáadjuk a két vállalatot, amely ezen időszak alatt kezdte meg termelését, a teljes piaci részesedés 6 %-kal nő. Az (56) preambulumbekezdésben leírtak szerint ezek a számadatok azonban nem veszik figyelembe azt a négy közösségi termelőt, amely ugyanezen időszak alatt beszüntette termelését. Bár ez utóbbiakra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre pontos adatok, a panaszosok becslése szerint ezek a termelők többezer tonnányi termelést is képviselhettek. Ebből arra lehet következtetni, hogy ha a termelésüket beszüntető termelőket is figyelembe vennénk, a közösségi termelők teljes piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között legalább 2,5 %-kal csökkenne.

| (64) | A közösségi piacon a nem kapcsolódó vásárlókra vonatkozó átlagos eladási ár 2001 és a vizsgálati időszak között jelentősen, több mint 50 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(64)

A közösségi piacon a nem kapcsolódó vásárlókra vonatkozó átlagos eladási ár 2001 és a vizsgálati időszak között jelentősen, több mint 50 %-kal csökkent.

| (65) | Az egyik importőr hangsúlyozta, hogy korábban az érintett időszaknál hosszabb időszak alatt a borkősav áraiban hasonló ingadozások történtek, és az árak 2000-2001-ben tetőztek. A vizsgálat után azonban az derült ki, hogy a vizsgálati időszak alatt tapasztalt árszintek még a korábbiakhoz képest is rendkívül alacsonyak voltak, ha az inflációt figyelembe vették. |
| --- | --- |

(65)

Az egyik importőr hangsúlyozta, hogy korábban az érintett időszaknál hosszabb időszak alatt a borkősav áraiban hasonló ingadozások történtek, és az árak 2000-2001-ben tetőztek. A vizsgálat után azonban az derült ki, hogy a vizsgálati időszak alatt tapasztalt árszintek még a korábbiakhoz képest is rendkívül alacsonyak voltak, ha az inflációt figyelembe vették.

| (66) | A piaci részesedésben bekövetkezett visszaesésből adódóan ha figyelembe vesszük a termelést beszüntető közösségi termelőket és az eladási árak éles csökkenését, az állapítható meg, hogy a közösségi iparág nem tudott hozzájárulni a piac növekedéséhez, amelynek oka az érintett időszak alatt a közösségi felhasználás 15 %-os növekedése. |
| --- | --- |

(66)

A piaci részesedésben bekövetkezett visszaesésből adódóan ha figyelembe vesszük a termelést beszüntető közösségi termelőket és az eladási árak éles csökkenését, az állapítható meg, hogy a közösségi iparág nem tudott hozzájárulni a piac növekedéséhez, amelynek oka az érintett időszak alatt a közösségi felhasználás 15 %-os növekedése.

4.5.4.   Nyereségesség

| (67) | Az alábbiakban bemutatott nyereségesség a forgalom százalékában van kifejezve a közösségi piacon független vevők felé irányuló eladásra vonatkozóan. Rendelkezésre állnak számadatok az öt együttműködő vállalatról is, amelyek az érintett időszak alatt már működtek (a továbbiakban: meglévő vállalatok). Ezen időszak alatt a másik két vállalat a költségek és bevételek szempontjából átmeneti helyzetben volt, amely erősen befolyásolja a teljes nyereségesség alakulását. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az eladás nyereségessége (öt meglévő vállalat) | 1,9 % | – 3,5 % | – 3,6 % | – 6,7 % |
| Az eladás nyereségessége (mind a hét vállalat) | 1,8 % | – 9,7 % | 0,5 % | – 5,9 % |

(67)

Az alábbiakban bemutatott nyereségesség a forgalom százalékában van kifejezve a közösségi piacon független vevők felé irányuló eladásra vonatkozóan. Rendelkezésre állnak számadatok az öt együttműködő vállalatról is, amelyek az érintett időszak alatt már működtek (a továbbiakban: meglévő vállalatok). Ezen időszak alatt a másik két vállalat a költségek és bevételek szempontjából átmeneti helyzetben volt, amely erősen befolyásolja a teljes nyereségesség alakulását.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Az eladás nyereségessége (öt meglévő vállalat)

1,9 %

– 3,5 %

– 3,6 %

– 6,7 %

Az eladás nyereségessége (mind a hét vállalat)

1,8 %

– 9,7 %

0,5 %

– 5,9 %

| (68) | Az öt meglévő vállalat esetében 2001 és 2003 között a nyereségesség jelentősen csökkent a radikálisan csökkentett árak miatt, ami egybeesett a KNK-ból származó dömpingelt behozatal növekedésével. A teljes közösségi iparágra vonatkozó tendenciák, azaz beleértve az érintett időszak alatt létrehozott két termelőt is, nagyjából hasonlóak. Miután 2002-ben a nyereség alaposan visszaesett, a teljes iparág 2003-ban javulásnak indult, amikor a 2001-ben létrejött termelő már működőképes volt, és a másik új termelő megjelent a piacon. A vizsgálati időszakban azonban a két új termelő nyereségei az öt meglévő vállalatéhoz hasonló arányban veszteséggé váltak. |
| --- | --- |

(68)

Az öt meglévő vállalat esetében 2001 és 2003 között a nyereségesség jelentősen csökkent a radikálisan csökkentett árak miatt, ami egybeesett a KNK-ból származó dömpingelt behozatal növekedésével. A teljes közösségi iparágra vonatkozó tendenciák, azaz beleértve az érintett időszak alatt létrehozott két termelőt is, nagyjából hasonlóak. Miután 2002-ben a nyereség alaposan visszaesett, a teljes iparág 2003-ban javulásnak indult, amikor a 2001-ben létrejött termelő már működőképes volt, és a másik új termelő megjelent a piacon. A vizsgálati időszakban azonban a két új termelő nyereségei az öt meglévő vállalatéhoz hasonló arányban veszteséggé váltak.

| (69) | Ez az árvisszaesés a nyersanyagok beszállítóinak áraiban is jelentősen tükröződött, mivel a nyersanyagszállításra vonatkozó szerződéseket gyakran indexálják a borkősav árához. A nyersanyagok áraiban bekövetkezett csökkenés azonban nem volt elég ahhoz, hogy megakadályozza a közösségi iparág nyereségességében bekövetkezett visszaesést, amely az érintett időszakban 1,9 %-ról – 6,7 %-ra esett. |
| --- | --- |

(69)

Ez az árvisszaesés a nyersanyagok beszállítóinak áraiban is jelentősen tükröződött, mivel a nyersanyagszállításra vonatkozó szerződéseket gyakran indexálják a borkősav árához. A nyersanyagok áraiban bekövetkezett csökkenés azonban nem volt elég ahhoz, hogy megakadályozza a közösségi iparág nyereségességében bekövetkezett visszaesést, amely az érintett időszakban 1,9 %-ról – 6,7 %-ra esett.

4.5.5.   Beruházások megtérülése, pénzforgalom, beruházások és tőkebevonási képesség

| (70) | A beruházások megtérülésével (ebben az esetben nettó eszközállomány), pénzforgalommal és beruházásokkal kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be. A (67) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva a számadatok a 2001-ben aktív öt együttműködő termelőre vonatkoznak. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nettó eszközállomány megtérülése (öt meglévő vállalat) | 4,2 % | – 4,4 % | – 3,9 % | – 7,0 % |
| A nettó eszközállomány megtérülése (mind a hét vállalat) | 3,4 % | – 11,7 % | 0,5 % | – 6,3 % |
| Pénzforgalom, EUR (öt meglévő vállalat) | 2 076 591 | 6 020 127 | 6 413 005 | – 278 607 |
| Pénzforgalom, EUR (mind a hét vállalat) | 2 076 591 | 788 732 | 9 045 219 | 22 835 |
| Beruházások, EUR (öt meglévő vállalat) | 5 285 432 | 7 078 796 | 8 794 719 | 7 255 251 |
| Beruházások, EUR (mind a hét vállalat) | 14 394 918 | 7 390 503 | 9 282 258 | 8 944 785 |

(70)

A beruházások megtérülésével (ebben az esetben nettó eszközállomány), pénzforgalommal és beruházásokkal kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be. A (67) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva a számadatok a 2001-ben aktív öt együttműködő termelőre vonatkoznak.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A nettó eszközállomány megtérülése (öt meglévő vállalat)

4,2 %

– 4,4 %

– 3,9 %

– 7,0 %

A nettó eszközállomány megtérülése (mind a hét vállalat)

3,4 %

– 11,7 %

0,5 %

– 6,3 %

Pénzforgalom, EUR (öt meglévő vállalat)

2 076 591

6 020 127

6 413 005

– 278 607

Pénzforgalom, EUR (mind a hét vállalat)

2 076 591

788 732

9 045 219

22 835

Beruházások, EUR (öt meglévő vállalat)

5 285 432

7 078 796

8 794 719

7 255 251

Beruházások, EUR (mind a hét vállalat)

14 394 918

7 390 503

9 282 258

8 944 785

| (71) | A nettó eszközállomány megtérülésének alakulása nagy mértékben az eladások nyereségességének alakulását tükrözi. A pénzforgalom 2001 és a vizsgálati időszak között romlott, bár főleg a készletváltozások miatt van némi ingadozás. A két új vállalat esetében a pénzforgalomban a tevékenységek beindulása miatt különösen erős ingadozások voltak tapasztalhatók, ami gyorsan változó piaci helyzettel esett egybe. Valamennyi vállalat esetében a beruházások megtérülésének és a pénzforgalomnak a visszaesése arra vezethető vissza, hogy az átlagos eladási árak sokkal gyorsabban csökkentek, mint az értékesített termékek átlagköltségei. |
| --- | --- |

(71)

A nettó eszközállomány megtérülésének alakulása nagy mértékben az eladások nyereségességének alakulását tükrözi. A pénzforgalom 2001 és a vizsgálati időszak között romlott, bár főleg a készletváltozások miatt van némi ingadozás. A két új vállalat esetében a pénzforgalomban a tevékenységek beindulása miatt különösen erős ingadozások voltak tapasztalhatók, ami gyorsan változó piaci helyzettel esett egybe. Valamennyi vállalat esetében a beruházások megtérülésének és a pénzforgalomnak a visszaesése arra vezethető vissza, hogy az átlagos eladási árak sokkal gyorsabban csökkentek, mint az értékesített termékek átlagköltségei.

| (72) | A közösségi iparág az érintett időszak alatt fenntartotta beruházásainak magas szintjét, sőt az öt meglévő vállalat esetében 2001-hez képest még növekedés is történt. Ezeket a beruházásokat elsősorban a környezetvédelmi jogszabályok előírásainak megfelelően korszerűsítésre, az elavult berendezések kicserélésére és a technikai fejlesztésekre fordították. A két új vállalat állandó beruházásai főleg 2001-ben és a vizsgálati időszak alatt voltak érezhetők. |
| --- | --- |

(72)

A közösségi iparág az érintett időszak alatt fenntartotta beruházásainak magas szintjét, sőt az öt meglévő vállalat esetében 2001-hez képest még növekedés is történt. Ezeket a beruházásokat elsősorban a környezetvédelmi jogszabályok előírásainak megfelelően korszerűsítésre, az elavult berendezések kicserélésére és a technikai fejlesztésekre fordították. A két új vállalat állandó beruházásai főleg 2001-ben és a vizsgálati időszak alatt voltak érezhetők.

| (73) | A közösségi iparág tőkebevonási képességét, akár külső finanszírozók, akár az anyavállalatok révén, látszólag nem érték komolyabb kedvezőtlen hatások az érintett időszak alatt. A legtöbb esetben, különösen a két új vállalat esetében ez azzal volt magyarázható, hogy a vállalatok nagyobb csoportokhoz tartoznak, amelyek az üzleti lehetőségeket hosszabb távon vetítik előre, és úgy vélik, hogy az iparág jelenlegi nehéz helyzetéből való felépülés nem lehetetlen. |
| --- | --- |

(73)

A közösségi iparág tőkebevonási képességét, akár külső finanszírozók, akár az anyavállalatok révén, látszólag nem érték komolyabb kedvezőtlen hatások az érintett időszak alatt. A legtöbb esetben, különösen a két új vállalat esetében ez azzal volt magyarázható, hogy a vállalatok nagyobb csoportokhoz tartoznak, amelyek az üzleti lehetőségeket hosszabb távon vetítik előre, és úgy vélik, hogy az iparág jelenlegi nehéz helyzetéből való felépülés nem lehetetlen.

4.5.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (74) | Az alábbi táblázat a foglalkoztatás, a termelékenység és a bérköltségek alakulását szemlélteti a hét megvizsgált közösségi termelő esetében. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 210 | 203 | 220 | 217 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 100 | 97 | 105 | 103 |
| Bérköltségek | 29 717 | 34 297 | 31 822 | 34 323 |

(74)

Az alábbi táblázat a foglalkoztatás, a termelékenység és a bérköltségek alakulását szemlélteti a hét megvizsgált közösségi termelő esetében.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

210

203

220

217

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

100

97

105

103

Bérköltségek

29 717

34 297

31 822

34 323

| (75) | Ahogy az a fentiekben látható, az alkalmazottak száma a hét megvizsgált közösségi termelő esetében 2001 és a vizsgálati időszak között emelkedett. Ez a növekedés az 5.1 és 5.3 bekezdésben leírtak szerint annak köszönhető, hogy ezek a számadatok magukban foglalnak két olyan vállalatot, amelyek az érintett időszakban kezdték meg a termelést, és nem veszik figyelembe azt a négy közösségi termelőt, amelyek ugyanezen időszak során beszüntették termelésüket. A foglalkoztatás szintjében bekövetkező visszaesés a vizsgálati időszak végén mégis kezdett érezhető lenni. |
| --- | --- |

(75)

Ahogy az a fentiekben látható, az alkalmazottak száma a hét megvizsgált közösségi termelő esetében 2001 és a vizsgálati időszak között emelkedett. Ez a növekedés az 5.1 és 5.3 bekezdésben leírtak szerint annak köszönhető, hogy ezek a számadatok magukban foglalnak két olyan vállalatot, amelyek az érintett időszakban kezdték meg a termelést, és nem veszik figyelembe azt a négy közösségi termelőt, amelyek ugyanezen időszak során beszüntették termelésüket. A foglalkoztatás szintjében bekövetkező visszaesés a vizsgálati időszak végén mégis kezdett érezhető lenni.

| (76) | A termelékenység viszonylag állandó volt az érintett időszak alatt, 2001 és a vizsgálati időszak között némi általános emelkedéssel. Kisebb ingadozások ellenére a bérköltségek 2001 és a vizsgálati időszak között emelkedtek. Ezek az ingadozások néhány vállalat esetében az átalakítással járó ideiglenes költségeknek voltak betudhatók. |
| --- | --- |

(76)

A termelékenység viszonylag állandó volt az érintett időszak alatt, 2001 és a vizsgálati időszak között némi általános emelkedéssel. Kisebb ingadozások ellenére a bérköltségek 2001 és a vizsgálati időszak között emelkedtek. Ezek az ingadozások néhány vállalat esetében az átalakítással járó ideiglenes költségeknek voltak betudhatók.

4.5.7.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke

| (77) | A dömpingkülönbözetek a fenti, dömpingről szóló szakaszban kerültek meghatározásra. Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimális értéket. Ráadásul figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(77)

A dömpingkülönbözetek a fenti, dömpingről szóló szakaszban kerültek meghatározásra. Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimális értéket. Ráadásul figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

4.5.8.   Végkövetkeztetés a kárra vonatkozóan

| (78) | Emlékeztetőül a KNK-ból származó importmennyiségek jelentősen megnőttek mind mennyiségileg, mind a piaci részesedés tekintetében. Továbbá e behozatal átlagos egységára csaknem 50 %-kal csökkent, ami a vizsgálat során tapasztalt áralákínálásban tükröződik. |
| --- | --- |

(78)

Emlékeztetőül a KNK-ból származó importmennyiségek jelentősen megnőttek mind mennyiségileg, mind a piaci részesedés tekintetében. Továbbá e behozatal átlagos egységára csaknem 50 %-kal csökkent, ami a vizsgálat során tapasztalt áralákínálásban tükröződik.

| (79) | Míg az eladási mennyiség és a piaci részesedés a Közösségben a hét megvizsgált vállalat esetében megnövekedett, viszonylag változatlanok maradtak, ha nem vesszük figyelembe a két új vállalatot. Másfelől a közösségi iparág az érintett időszakban 51 %-os átlagos árcsökkenést szenvedett. A nyersanyagárak csökkenése és a termelékenység növelésére tett erőfeszítések ellenére a nyereségszintek igen kedvezőtlenek voltak a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(79)

Míg az eladási mennyiség és a piaci részesedés a Közösségben a hét megvizsgált vállalat esetében megnövekedett, viszonylag változatlanok maradtak, ha nem vesszük figyelembe a két új vállalatot. Másfelől a közösségi iparág az érintett időszakban 51 %-os átlagos árcsökkenést szenvedett. A nyersanyagárak csökkenése és a termelékenység növelésére tett erőfeszítések ellenére a nyereségszintek igen kedvezőtlenek voltak a vizsgálati időszak alatt.

| (80) | Az érintett időszakban a közösségi iparág romló helyzetét a kapacitáskihasználásra, a készletek szinjeire, a beruházások megtérülésére és a pénzforgalomra vonatkozó mutatók kedvezőtlen alakulása is alátámasztja. Arról sem szabad megfeledkezni, hogy az utóbbi években négy közösségi termelő hagyta abba tevékenységeit. Míg 2001 óta két új termelő kezdett kereskedelmi tevékenységet folytatni, ezek a termelők olyan üzleti tervek alapján jöttek létre, amelyek a Közösségben növekvő felhasználásra számítottak. Azonban az derült ki, hogy az árak, a nyereségesség és a beruházások megtérülésének alakulása tekintetében e vállalatok helyzete hasonló a többi közösségi termelő helyzetéhez. |
| --- | --- |

(80)

Az érintett időszakban a közösségi iparág romló helyzetét a kapacitáskihasználásra, a készletek szinjeire, a beruházások megtérülésére és a pénzforgalomra vonatkozó mutatók kedvezőtlen alakulása is alátámasztja. Arról sem szabad megfeledkezni, hogy az utóbbi években négy közösségi termelő hagyta abba tevékenységeit. Míg 2001 óta két új termelő kezdett kereskedelmi tevékenységet folytatni, ezek a termelők olyan üzleti tervek alapján jöttek létre, amelyek a Közösségben növekvő felhasználásra számítottak. Azonban az derült ki, hogy az árak, a nyereségesség és a beruházások megtérülésének alakulása tekintetében e vállalatok helyzete hasonló a többi közösségi termelő helyzetéhez.

| (81) | A fenti negatív fejlemények abban az időszakban következtek be, amikor a termelékenység nagyjából állandó volt, a beruházások nőttek, és az EK felhasználási köre kiterjedt. |
| --- | --- |

(81)

A fenti negatív fejlemények abban az időszakban következtek be, amikor a termelékenység nagyjából állandó volt, a beruházások nőttek, és az EK felhasználási köre kiterjedt.

| (82) | Valamennyi mutatót figyelembe véve az a végkövetkeztetés vonható le, hogy a közösségi iparágat az alaprendelet 3. cikkének értelmében a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(82)

Valamennyi mutatót figyelembe véve az a végkövetkeztetés vonható le, hogy a közösségi iparágat az alaprendelet 3. cikkének értelmében a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (83) | Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy volt-e ok-okozati összefüggés a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett jelentős kár között. A dömpingelt behozatalon kívüli egyéb ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg szintén kárt okozhattak a közösségi iparágnak, annak biztosítása céljából, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kár nem a dömpingelt behozatalnak tudható be. |
| --- | --- |

(83)

Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy volt-e ok-okozati összefüggés a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett jelentős kár között. A dömpingelt behozatalon kívüli egyéb ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg szintén kárt okozhattak a közösségi iparágnak, annak biztosítása céljából, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kár nem a dömpingelt behozatalnak tudható be.

5.2.   A KNK-ból származó behozatal hatása

| (84) | A KNK-ból származó behozatal mennyisége 56 %-kal és piaci részesedésük 3 százalékponttal nőtt az érintett időszak alatt. Továbbá a KNK-ból származó behozatal árai hozzávetőlegesen 50 %-kal estek, és jelentős áralákínálás történt. A közösségi iparág kénytelen volt reagálni erre a behozatalra úgy, hogy eladási mennyiségének fenntartása érdekében ezzel párhuzamosan 53 %-kal csökkentette árait. A nyersanyagok árainak csökkentése nem volt elég ahhoz, hogy megakadályozza a közösségi iparág nyereségességében bekövetkezett visszaesést, amely 8 %-ról – 6 %-ra esett. Ez a nyereségesség jóval az iparágtól elvárt szint alatt volt, de a negatív érték semmiképpen sem tartható fenn. |
| --- | --- |

(84)

A KNK-ból származó behozatal mennyisége 56 %-kal és piaci részesedésük 3 százalékponttal nőtt az érintett időszak alatt. Továbbá a KNK-ból származó behozatal árai hozzávetőlegesen 50 %-kal estek, és jelentős áralákínálás történt. A közösségi iparág kénytelen volt reagálni erre a behozatalra úgy, hogy eladási mennyiségének fenntartása érdekében ezzel párhuzamosan 53 %-kal csökkentette árait. A nyersanyagok árainak csökkentése nem volt elég ahhoz, hogy megakadályozza a közösségi iparág nyereségességében bekövetkezett visszaesést, amely 8 %-ról – 6 %-ra esett. Ez a nyereségesség jóval az iparágtól elvárt szint alatt volt, de a negatív érték semmiképpen sem tartható fenn.

| (85) | Ezért ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy a mennyiségeit és piaci részesedését 2001-től folyamatosan, jelentősen növelő, számottevően csökkenő dömpingárakon történő dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi iparág árainak csökkenésében és árleszorításában, valamint ennek következtében annak negatív nyereségességében és pénzügyi helyzetének romlásában. |
| --- | --- |

(85)

Ezért ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy a mennyiségeit és piaci részesedését 2001-től folyamatosan, jelentősen növelő, számottevően csökkenő dömpingárakon történő dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi iparág árainak csökkenésében és árleszorításában, valamint ennek következtében annak negatív nyereségességében és pénzügyi helyzetének romlásában.

5.3.   A harmadik országokból származó behozatal hatása

| (86) | A KNK-n kívül a közösségi piac két másik legnagyobb borkősav-szállítója Argentína és Chile volt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentína piaci részesedése | 1,9 % | 1,8 % | 0,1 % | 0,8 % |
| Argentína eladási egységára (EUR/tonna) | 5,33 | 2,75 | 2,47 | 2,09 |
| Chile piaci részesedése | 0,5 % | 0,4 % | 1,1 % | 0,9 % |
| Chile eladási egységára (EUR/tonna) | 6,21 | 3,24 | 3,39 | 3,55 |
| Egyéb országok piaci részesedése | 0,1 % | 0,7 % | 1,4 % | 0,2 % |
| Egyéb országok eladási egységára (EUR/tonna) | 10,82 | 2,91 | 4,78 | 5,36 |

(86)

A KNK-n kívül a közösségi piac két másik legnagyobb borkősav-szállítója Argentína és Chile volt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Argentína piaci részesedése

1,9 %

1,8 %

0,1 %

0,8 %

Argentína eladási egységára (EUR/tonna)

5,33

2,75

2,47

2,09

Chile piaci részesedése

0,5 %

0,4 %

1,1 %

0,9 %

Chile eladási egységára (EUR/tonna)

6,21

3,24

3,39

3,55

Egyéb országok piaci részesedése

0,1 %

0,7 %

1,4 %

0,2 %

Egyéb országok eladási egységára (EUR/tonna)

10,82

2,91

4,78

5,36

| (87) | Ezek a számadatok azt mutatják, hogy a KNK-n kívüli egyéb beszállítók összesen a közösségi felhasználás mindössze 2,5 %-át tették ki, és piaci részesedésük 2001 és a vizsgálati időszak között csökkent. Átlagáruk is magasabb volt, mint a KNK átlagárai, noha az argentin árak a vizsgálati időszak alatt igen alacsony szintre estek vissza. A kínai behozatal piacra gyakorolt nyomása bizonyára szerepet játszott ezen exportáló országok árainak csökkenésében. |
| --- | --- |

(87)

Ezek a számadatok azt mutatják, hogy a KNK-n kívüli egyéb beszállítók összesen a közösségi felhasználás mindössze 2,5 %-át tették ki, és piaci részesedésük 2001 és a vizsgálati időszak között csökkent. Átlagáruk is magasabb volt, mint a KNK átlagárai, noha az argentin árak a vizsgálati időszak alatt igen alacsony szintre estek vissza. A kínai behozatal piacra gyakorolt nyomása bizonyára szerepet játszott ezen exportáló országok árainak csökkenésében.

| (88) | A fentiekre való tekintettel az egyéb harmadik országokból, mint pl. Argentínából és Chiléből származó behozatalok alakulása nem volt annyira jelentős, hogy az hozzájárult volna a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(88)

A fentiekre való tekintettel az egyéb harmadik országokból, mint pl. Argentínából és Chiléből származó behozatalok alakulása nem volt annyira jelentős, hogy az hozzájárult volna a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz.

5.4.   A keretszabályok hatása

| (89) | Néhány érdekelt fél hangsúlyozta, hogy az ipar nyereségességére hatással vannak az EK-keretszabályok, amelyek a fő nyersanyagokra vonatkozóan minimális vásárlási árat, valamint az alkoholra vonatkozóan minimális eladási árat állapítanak meg ezen ágazatban a közös agrárpolitika részeként. Míg a szabályozási paraméterek befolyásolhatják az iparág egészének helyzetét, ezen időszak alatt változatlanok maradtak, és nem okolhatók az iparág helyzetében bekövetkezett romlás miatt. |
| --- | --- |

(89)

Néhány érdekelt fél hangsúlyozta, hogy az ipar nyereségességére hatással vannak az EK-keretszabályok, amelyek a fő nyersanyagokra vonatkozóan minimális vásárlási árat, valamint az alkoholra vonatkozóan minimális eladási árat állapítanak meg ezen ágazatban a közös agrárpolitika részeként. Míg a szabályozási paraméterek befolyásolhatják az iparág egészének helyzetét, ezen időszak alatt változatlanok maradtak, és nem okolhatók az iparág helyzetében bekövetkezett romlás miatt.

5.5.   A közösségi iparág kivitelének hatása

| (90) | A vizsgálati időszak alatt a közösségi iparág termelési mennyiségének 25 %-át exportálták Közösségen kívüli országokba. A kivitel mennyisége kis mértékben megnőtt az érintett időszak során. |
| --- | --- |

(90)

A vizsgálati időszak alatt a közösségi iparág termelési mennyiségének 25 %-át exportálták Közösségen kívüli országokba. A kivitel mennyisége kis mértékben megnőtt az érintett időszak során.

| (91) | Az derült ki, hogy e kivitel nyereségessége valamennyire nagyobb volt, mint a közösségi piacon történő eladások nyereségessége annak ellenére, hogy ezt a kivitelt is kedvezőtlenül érintették a kínai kivitelből a harmadik országok piacára irányuló csökkenő árak és a verseny. |
| --- | --- |

(91)

Az derült ki, hogy e kivitel nyereségessége valamennyire nagyobb volt, mint a közösségi piacon történő eladások nyereségessége annak ellenére, hogy ezt a kivitelt is kedvezőtlenül érintették a kínai kivitelből a harmadik országok piacára irányuló csökkenő árak és a verseny.

| (92) | A fentiekre való tekintettel úgy vélhető, hogy a kiviteli teljesítmény alakulása nem lehetett a közösségi iparág által elszenvedett kár jelentős oka. |
| --- | --- |

(92)

A fentiekre való tekintettel úgy vélhető, hogy a kiviteli teljesítmény alakulása nem lehetett a közösségi iparág által elszenvedett kár jelentős oka.

5.6.   Az egyéb közösségi termelők általi eladások hatása

| (93) | Az egyéb közösségi termelők általi eladás, beleértve azokat a vállalatokat is, amelyek az érintett időszak alatt beszüntették tevékenységüket, 2001 és a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent. Ennek megfelelően ezek az eladások nem lehettek felelősek a közösségi iparág által elszenvedett kárért. |
| --- | --- |

(93)

Az egyéb közösségi termelők általi eladás, beleértve azokat a vállalatokat is, amelyek az érintett időszak alatt beszüntették tevékenységüket, 2001 és a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent. Ennek megfelelően ezek az eladások nem lehettek felelősek a közösségi iparág által elszenvedett kárért.

5.7.   Végkövetkeztetés az ok-okozati összefüggésekről

| (94) | Hangsúlyozni kell, hogy ebben az esetben a kár elsősorban az alacsonyabb nyereségességet okozó árleszorítás formájában jelentkezett. Ez egybeesett a KNK-ból dömpingárakon érkező, gyorsan növekedő behozatallal, amely jelentősen alákínálta a közösségi iparág árait. Nincs arra utaló jel, hogy a fent említett egyéb tényezők jelentős okai lehettek volna a közösségi iparág által elszenvedett kárnak. A vizsgálat során nem találtak egyéb olyan tényezőt, amely jelentős kárt okozhatott volna. |
| --- | --- |

(94)

Hangsúlyozni kell, hogy ebben az esetben a kár elsősorban az alacsonyabb nyereségességet okozó árleszorítás formájában jelentkezett. Ez egybeesett a KNK-ból dömpingárakon érkező, gyorsan növekedő behozatallal, amely jelentősen alákínálta a közösségi iparág árait. Nincs arra utaló jel, hogy a fent említett egyéb tényezők jelentős okai lehettek volna a közösségi iparág által elszenvedett kárnak. A vizsgálat során nem találtak egyéb olyan tényezőt, amely jelentős kárt okozhatott volna.

| (95) | Az összes ismert tényező közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatásának fenti elemzése alapján ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy ok-okozati összefüggés van a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal és a közösségi iparágat ért jelentős kár között. |
| --- | --- |

(95)

Az összes ismert tényező közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatásának fenti elemzése alapján ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy ok-okozati összefüggés van a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal és a közösségi iparágat ért jelentős kár között.

6.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

6.1.   Általános megjegyzések

| (96) | Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy az érintett országból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A Bizottság importőröknek, kereskedőknek és ipari felhasználóknak kérdőíveket küldött. Két felhasználótól érkeztek részleges válaszok a kérdőívre. A többi felhasználó nem válaszolt a kérdőívre, de írásban ismertették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(96)

Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy az érintett országból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A Bizottság importőröknek, kereskedőknek és ipari felhasználóknak kérdőíveket küldött. Két felhasználótól érkeztek részleges válaszok a kérdőívre. A többi felhasználó nem válaszolt a kérdőívre, de írásban ismertették álláspontjukat.

| (97) | Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő végkövetkeztetéseket vonták le. |
| --- | --- |

(97)

Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő végkövetkeztetéseket vonták le.

6.2.   A közösségi iparág érdeke

| (98) | Emlékeztetőül a közösségi iparág hét termelőből állt, amely az érintett termék termelésében és eladásában több mint 200 alkalmazottat foglalkoztatott. Arra is emlékezni kell, hogy az érintett időszak alatt a közösségi iparág gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket mutattak, ami az utóbbi években négy közösségi termelő telephelyének bezárásához vezetett. |
| --- | --- |

(98)

Emlékeztetőül a közösségi iparág hét termelőből állt, amely az érintett termék termelésében és eladásában több mint 200 alkalmazottat foglalkoztatott. Arra is emlékezni kell, hogy az érintett időszak alatt a közösségi iparág gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket mutattak, ami az utóbbi években négy közösségi termelő telephelyének bezárásához vezetett.

| (99) | Ha nem hoznak intézkedéseket, a dömpingelt behozatal árleszorító hatása miatt a közösségi iparág pénzügyi helyzete valószínűleg tovább romlik, és további közösségi termelők kényszerülnek termelésük beszüntetésére, aminek kedvezőtlen következményei lennének a szélesebb értelemben vett bortermelő ágazatra (lásd alább). Ha azonban intézkedéseket hoznak, az árak és a nyereségesség várhatóan fenntarthatóbb szintet fognak elérni, és az európai iparág gazdasági életképessége szilárd alapokra kerül. |
| --- | --- |

(99)

Ha nem hoznak intézkedéseket, a dömpingelt behozatal árleszorító hatása miatt a közösségi iparág pénzügyi helyzete valószínűleg tovább romlik, és további közösségi termelők kényszerülnek termelésük beszüntetésére, aminek kedvezőtlen következményei lennének a szélesebb értelemben vett bortermelő ágazatra (lásd alább). Ha azonban intézkedéseket hoznak, az árak és a nyereségesség várhatóan fenntarthatóbb szintet fognak elérni, és az európai iparág gazdasági életképessége szilárd alapokra kerül.

| (100) | Ezért egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi iparág érdekében állnának. |
| --- | --- |

(100)

Ezért egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi iparág érdekében állnának.

6.3.   A beszállítók érdeke

| (101) | A Bizottságot az eljárás támogatásáról két nyersanyagszállító értesítette írásban. Néhány panaszosnak szintén van kapcsolódó vállalata a boriparban, így megragadták a lehetőséget, hogy a vizsgálat során kifejezzék e vállalatok érdekeit. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottságot az eljárás támogatásáról két nyersanyagszállító értesítette írásban. Néhány panaszosnak szintén van kapcsolódó vállalata a boriparban, így megragadták a lehetőséget, hogy a vizsgálat során kifejezzék e vállalatok érdekeit.

| (102) | Ezek a felek mindannyian hangsúlyozták a borkősavipar gazdasági jelentőségét a közösségi bortermelők szempontjából. |
| --- | --- |

(102)

Ezek a felek mindannyian hangsúlyozták a borkősavipar gazdasági jelentőségét a közösségi bortermelők szempontjából.

| (103) | Először is a boriparnak megbízható, garantált minőségű borkősavforrásra van szüksége. |
| --- | --- |

(103)

Először is a boriparnak megbízható, garantált minőségű borkősavforrásra van szüksége.

| (104) | Másodsorban olyan melléktermékek felhasználásával, mint pl. a bortörköly és a borseprő, a borkősavipar a boripar számára jelentős bevételi forrás. Emlékeztetőül ez az ágazat a közös agrárpolitika hatáskörébe tartozik, és jelenleg súlyos gazdasági nehézségekkel küszködik. |
| --- | --- |

(104)

Másodsorban olyan melléktermékek felhasználásával, mint pl. a bortörköly és a borseprő, a borkősavipar a boripar számára jelentős bevételi forrás. Emlékeztetőül ez az ágazat a közös agrárpolitika hatáskörébe tartozik, és jelenleg súlyos gazdasági nehézségekkel küszködik.

| (105) | Harmadsorban ha a Közösségben nincs életképes borkősavipar, a borágazat plusz költségek kivetésére kényszerülne, hogy a még szigorúbb környezetvédelmi rendeletek fényében megszabaduljon ezektől a melléktermékektől. |
| --- | --- |

(105)

Harmadsorban ha a Közösségben nincs életképes borkősavipar, a borágazat plusz költségek kivetésére kényszerülne, hogy a még szigorúbb környezetvédelmi rendeletek fényében megszabaduljon ezektől a melléktermékektől.

| (106) | Ezért azt a végkövetkeztetést lehet levonni, hogy dömpingellenes intézkedések meghozatala a közösségi beszállítók érdekében állna. |
| --- | --- |

(106)

Ezért azt a végkövetkeztetést lehet levonni, hogy dömpingellenes intézkedések meghozatala a közösségi beszállítók érdekében állna.

6.4.   A felhasználók érdeke

| (107) | Eredetileg valamennyi olyan félhez kérdőíveket küldtek, amely a panaszban felhasználóként lett megnevezve. A vizsgálat során szerzett információk lehetővé tették a Bizottság számára, hogy megnevezze azokat a legfontosabb iparágakat, amelyek felhasználják a borkősavat. Ennek eredményeként további kérdőíveket küldtek néhány élelmiszer-, ital- és gipsztermelőnek, valamint az Európai Gyógyszeripari Szövetségnek. |
| --- | --- |

(107)

Eredetileg valamennyi olyan félhez kérdőíveket küldtek, amely a panaszban felhasználóként lett megnevezve. A vizsgálat során szerzett információk lehetővé tették a Bizottság számára, hogy megnevezze azokat a legfontosabb iparágakat, amelyek felhasználják a borkősavat. Ennek eredményeként további kérdőíveket küldtek néhány élelmiszer-, ital- és gipsztermelőnek, valamint az Európai Gyógyszeripari Szövetségnek.

| (108) | Egy gipsztermelő és egy élelmiszer-termelő vállalat reagált, és azt állította, hogy a borkősav túl jelentéktelen költség számukra ahhoz, hogy kitöltsék a kérdőívet. |
| --- | --- |

(108)

Egy gipsztermelő és egy élelmiszer-termelő vállalat reagált, és azt állította, hogy a borkősav túl jelentéktelen költség számukra ahhoz, hogy kitöltsék a kérdőívet.

| (109) | A kérdőívre adott válasz benyújtásával egy gipsztermelő vállalat működött együtt. Egy másik gipsztermelő vállalat részleges választ nyújtott be. Ezekből az adatokból azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett termék az együttműködő vállalatok által termelt gipsztermékek költségeinek kevesebb mint 2 %-át képviseli. Ezért azt a végkövetkeztetést lehet levonni, hogy a javasolt dömpingellenes vámoknak viszonylag kis hatása lenne e felhasználói iparágak költségeire és versenyhelyzetére. Mivel ez egy nagy gipsztermelő csoport, az információ az egész ágazat szempontjából viszonylag reprezentatívnak tekinthető. Azt is meg kell említeni, hogy az építőanyagokat főleg a helyi vagy nemzeti piacok számára állítják elő, és nem vesznek részt a globális versenyben, így lehetővé válik az építőipari vállalatok számára, hogy vásárlóikra hárítsák át költségemelkedéseiket. |
| --- | --- |

(109)

A kérdőívre adott válasz benyújtásával egy gipsztermelő vállalat működött együtt. Egy másik gipsztermelő vállalat részleges választ nyújtott be. Ezekből az adatokból azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett termék az együttműködő vállalatok által termelt gipsztermékek költségeinek kevesebb mint 2 %-át képviseli. Ezért azt a végkövetkeztetést lehet levonni, hogy a javasolt dömpingellenes vámoknak viszonylag kis hatása lenne e felhasználói iparágak költségeire és versenyhelyzetére. Mivel ez egy nagy gipsztermelő csoport, az információ az egész ágazat szempontjából viszonylag reprezentatívnak tekinthető. Azt is meg kell említeni, hogy az építőanyagokat főleg a helyi vagy nemzeti piacok számára állítják elő, és nem vesznek részt a globális versenyben, így lehetővé válik az építőipari vállalatok számára, hogy vásárlóikra hárítsák át költségemelkedéseiket.

| (110) | A sütőipar számára emulgálószereket készítő, két élelmiszeripari vállalat is elküldte megjegyzéseit. Ezek a vállalatok ellenezték a vizsgálatot, és jelezték, hogy a borkősav jelentős költséget képvisel termékeik szempontjából. Ezek a vállalatok azonban nem töltötték ki a kérdőívet, tehát panaszukat nem lehetett mennyiségi adatok alapján vizsgálni. |
| --- | --- |

(110)

A sütőipar számára emulgálószereket készítő, két élelmiszeripari vállalat is elküldte megjegyzéseit. Ezek a vállalatok ellenezték a vizsgálatot, és jelezték, hogy a borkősav jelentős költséget képvisel termékeik szempontjából. Ezek a vállalatok azonban nem töltötték ki a kérdőívet, tehát panaszukat nem lehetett mennyiségi adatok alapján vizsgálni.

| (111) | A beérkezett megjegyzésekben a felhasználói iparágak hangsúlyozták a természetes borkősavpiac instabilitását és korábban az európai piacon a termék visszatérő hiányát. A borkősav költségeivel szemben inkább a beszállítás biztonsága tűnik ezen iparágak fő aggályainak. |
| --- | --- |

(111)

A beérkezett megjegyzésekben a felhasználói iparágak hangsúlyozták a természetes borkősavpiac instabilitását és korábban az európai piacon a termék visszatérő hiányát. A borkősav költségeivel szemben inkább a beszállítás biztonsága tűnik ezen iparágak fő aggályainak.

| (112) | A fentiek tekintetében nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések az ellátás hiányához vagy a felhasználói iparágak versenyellenes helyzetéhez vezetnének. A javasolt intézkedések mindössze hozzájárulnának az európai piaci árak olyan szintre való visszaállításához, amely közelebb áll a hosszú távú tendenciához, és további vállalatok termelése beszüntetésének megelőzéséhez. Megállapítást nyert, hogy a költségnövekedés elhanyagolható lenne, és nem befolyásolná lényegesen a felhasználói iparágak versenyképességét. Ezért ideiglenesen úgy ítélték meg, hogy a felhasználók érdekei nem tiltják az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(112)

A fentiek tekintetében nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések az ellátás hiányához vagy a felhasználói iparágak versenyellenes helyzetéhez vezetnének. A javasolt intézkedések mindössze hozzájárulnának az európai piaci árak olyan szintre való visszaállításához, amely közelebb áll a hosszú távú tendenciához, és további vállalatok termelése beszüntetésének megelőzéséhez. Megállapítást nyert, hogy a költségnövekedés elhanyagolható lenne, és nem befolyásolná lényegesen a felhasználói iparágak versenyképességét. Ezért ideiglenesen úgy ítélték meg, hogy a felhasználók érdekei nem tiltják az intézkedések bevezetését.

6.5.   Végkövetkeztetés a közösségi érdekkel kapcsolatban

| (113) | A KNK-ból származó borkősav behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése egyértelműen összhangban van a közösségi iparág érdekeivel. A borkősav árára gyakorolt hatás mind az importőrök/kereskedők, mind a felhasználói iparágak szempontjából várhatóan csupán elhanyagolható lesz. Ellenben a közösségi iparág és a beszállító iparágak által elszenvedett veszteségek, valamint a további bezárások kockázata egyértelműen nagyobb mértékű. |
| --- | --- |

(113)

A KNK-ból származó borkősav behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése egyértelműen összhangban van a közösségi iparág érdekeivel. A borkősav árára gyakorolt hatás mind az importőrök/kereskedők, mind a felhasználói iparágak szempontjából várhatóan csupán elhanyagolható lesz. Ellenben a közösségi iparág és a beszállító iparágak által elszenvedett veszteségek, valamint a további bezárások kockázata egyértelműen nagyobb mértékű.

| (114) | A fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(114)

A fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen az a végkövetkeztetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (115) | A dömpinggel, az ebből származó kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont végkövetkeztetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi iparágnak. |
| --- | --- |

(115)

A dömpinggel, az ebből származó kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont végkövetkeztetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi iparágnak.

| (116) | Olyan szintű intézkedéseket kell bevezetni, amely elégséges az e behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, anélkül hogy az a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladná. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik a közösségi iparág számára előállítási költségeinek fedezését és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését, amelyet az iparág ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Közösségben történő eladásával elérne. A számítás során a forgalom 8 %-ának megfelelő, adózás előtti haszonkulcsot vettek figyelembe, amely a dömpingelt behozatal előtt elért nyereségi szinteken alapult. Ennek alapján a közösségi iparág tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett 8 %-os haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. A vizsgálati időszak során a KNK-ból exportált egyik terméktípust a vizsgálati időszak alatt a közösségi iparág nem állította elő és nem értékesítette. Annak a szintnek a kiszámításakor, amely elégséges az e behozatal okozta kár megszüntetéséhez, anélkül hogy az a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladná, figyelembe vették az e típus és a kínai exportőrök által exportált egyéb típusok közötti árbeli összefüggést. |
| --- | --- |

(116)

Olyan szintű intézkedéseket kell bevezetni, amely elégséges az e behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, anélkül hogy az a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladná. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik a közösségi iparág számára előállítási költségeinek fedezését és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését, amelyet az iparág ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Közösségben történő eladásával elérne. A számítás során a forgalom 8 %-ának megfelelő, adózás előtti haszonkulcsot vettek figyelembe, amely a dömpingelt behozatal előtt elért nyereségi szinteken alapult. Ennek alapján a közösségi iparág tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett 8 %-os haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. A vizsgálati időszak során a KNK-ból exportált egyik terméktípust a vizsgálati időszak alatt a közösségi iparág nem állította elő és nem értékesítette. Annak a szintnek a kiszámításakor, amely elégséges az e behozatal okozta kár megszüntetéséhez, anélkül hogy az a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladná, figyelembe vették az e típus és a kínai exportőrök által exportált egyéb típusok közötti árbeli összefüggést.

| (117) | A szükséges áremelés megállapítása ezután a behozatal súlyozott átlagára a közösségi iparág által a közösségi piacon értékesített hasonló termék súlyozott nem káros átlagárával történő összehasonlítás alapján történt. |
| --- | --- |

(117)

A szükséges áremelés megállapítása ezután a behozatal súlyozott átlagára a közösségi iparág által a közösségi piacon értékesített hasonló termék súlyozott nem káros átlagárával történő összehasonlítás alapján történt.

| (118) | Az összehasonlításból eredő eltéréseket ezt követően az átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(118)

Az összehasonlításból eredő eltéréseket ezt követően az átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (119) | A fentiek tükrében úgy vélték, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni, de az az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg a fent kiszámított kárkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(119)

A fentiek tükrében úgy vélték, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni, de az az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg a fent kiszámított kárkülönbözetnél.

| (120) | Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati dömpingellenes vámokat e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámok (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalat állított elő, beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolt viszonyban állnak a konkrétan említettekkel, nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(120)

Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati dömpingellenes vámokat e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámok (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalat állított elő, beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolt viszonyban állnak a konkrétan említettekkel, nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (121) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új termelési vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, valamint a hazai és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a termelési és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekből részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja. |
| --- | --- |

(121)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új termelési vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, valamint a hazai és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a termelési és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekből részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.

| (122) | A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:






  Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou | 2,4 % |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város | 13,8 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 6,6 % |
| Összes többi vállalat | 34,9 % |

(122)

A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou

2,4 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város

13,8 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

6,6 %

Összes többi vállalat

34,9 %

8.   ZÁRÓRENDELKEZÉS

| (123) | A hatékony és eredményes ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül meg kell állapítani, hogy e rendelet alkalmazásában a vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és végleges vám bevezetése céljából felülvizsgálatra szorulhatnak, |
| --- | --- |

(123)

A hatékony és eredményes ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül meg kell állapítani, hogy e rendelet alkalmazásában a vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és végleges vám bevezetése céljából felülvizsgálatra szorulhatnak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, a 2918 12 00 KN-kód alá tartozó borkősav behozatalára ezennel ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.

(2)   A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, Kínai Népköztársaság. | 2,4 % | A687 |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város, Kínai Népköztársaság. | 13,8 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság. | 6,6 % | A689 |
| Összes többi vállalat | 34,9 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, Kínai Népköztársaság.

2,4 %

A687

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou város, Kínai Népköztársaság.

13,8 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság.

6,6 %

A689

Összes többi vállalat

34,9 %

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(4)   Ellenkező megállapítás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és megfontolásoknak a közzétételét, amelyeken e rendelet elfogadása alapult, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazásával kapcsolatban megtehetik észrevételeiket.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 30-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 267., 2004.10.30., 4. o.

2

(3)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. Igazgatóság, B-1049 Brüsszel, Belgium.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/91 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/91

---

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Románia közötti társulás létrehozásáról szóló európai megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésére vonatkozó tájékoztató

A Romániával kötött európai megállapodáshoz a 10 új tagállamnak az Európai Unióhoz történt csatlakozása figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv – melynek megkötéséről a Tanács és a Bizottság 2005. április 25-én határozott (1) – 2005. augusztus 1-jén lép hatályba, azt követően, hogy az e jegyzőkönyv 10. cikkében megállapított eljárásokat 2005. július 14-ig lefolytatták.

---

(1)  HL L 155., 2005.6.17., 26. o.

---

Bizottság

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/92

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2002. október 30.)

az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében végrehajtott eljárásról

(COMP/E-2/37.784 – Műtárgypiaci aukciós házak)

(az értesítés a C(2002) 4283 végleges dokumentummal, valamint a C(2002) 4283/7 és a C(2002 4283/8 helyesbítésekkel történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/590/EK)

A Bizottság 2002. október 30-án határozatot fogadott el (C(2002) 4283 végleges) az EK-Szerződés 81. cikke, illetve az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében végrehajtott eljárásról. A Bizottság 2002. november 6-án írásbeli eljárás útján jóváhagyta a C(2002) 4283 végleges határozat C(2002) 4283/5 változatát helyesbítő C(2002) 4283/7, valamint a C(2002) 4283 végleges határozat C(2002) 4283/6 változatát helyesbítő C(2002) 4283/8 dokumentumokat. Az 17. rendelet (1) 21. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság közzéteszi a felek nevét és a határozat fő tartalmát, tekintettel a vállalkozások üzleti érdekeinek védelmére vonatkozó jogos érdekére. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   A JOGSÉRTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA

1.   Címzettek

| (1) | E határozat címzettjei az alábbi vállalatok, illetve vállalatcsoportok:






  — | Christie’s International plc, |
| --- | --- | --- |

(1)

E határozat címzettjei az alábbi vállalatok, illetve vállalatcsoportok:

—

Christie’s International plc,

| — | Sotheby’s Holdings Inc. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s Holdings Inc.

2.   A Jogsértés időtartama és természete

| (2) | A műtárgyak, régiségek, bútorok, illetve dísz- és emléktárgyak (a továbbiakban együtt és általában úgyis mint „műtárgyak”) aukciós bizományosi értékesítésének világpiacát uraló két fő versenytárs, a Christie’s International plc (továbbiakban „a Christie’s”) és a Sotheby’s Holdings, Inc. (továbbiakban „a Sotheby’s”) 1993. április 30-tól kezdődően és 2000. február 7-ig bizonyíthatóan – olyan, az árakra és egyéb aukciós értékesítési feltételekre vonatkozó folytatólagos megállapodásban vettek részt, illetve magatartásukat oly módon hangolták össze amely ellentétes az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 53. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A műtárgyak, régiségek, bútorok, illetve dísz- és emléktárgyak (a továbbiakban együtt és általában úgyis mint „műtárgyak”) aukciós bizományosi értékesítésének világpiacát uraló két fő versenytárs, a Christie’s International plc (továbbiakban „a Christie’s”) és a Sotheby’s Holdings, Inc. (továbbiakban „a Sotheby’s”) 1993. április 30-tól kezdődően és 2000. február 7-ig bizonyíthatóan – olyan, az árakra és egyéb aukciós értékesítési feltételekre vonatkozó folytatólagos megállapodásban vettek részt, illetve magatartásukat oly módon hangolták össze amely ellentétes az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 53. cikkével.

| (3) | Az említett vállalatok egyebek mellett megegyeztek, hogy az árvereztetők esetében azonos jutalékrendszert alkalmaznak, százalékosan rögzített árvereztetői jutalékrendszert vezetnek be (a korábbi megállapodásos jutalék helyett), megemelik az árvereztetői jutalékok összegét, illetve, hogy nem biztosítanak egyéni kedvezményeket az árvereztetőknek. Rögzítettek továbbá bizonyos egyéb üzleti feltételeket is, amelyek megakadályozták vagy korlátozták a versenyt a műtárgyaukciós piacon. Ezen túlmenően létrehoztak egy, a megállapodások és az összehangolt cselekvések kölcsönös betartásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmust. |
| --- | --- |

(3)

Az említett vállalatok egyebek mellett megegyeztek, hogy az árvereztetők esetében azonos jutalékrendszert alkalmaznak, százalékosan rögzített árvereztetői jutalékrendszert vezetnek be (a korábbi megállapodásos jutalék helyett), megemelik az árvereztetői jutalékok összegét, illetve, hogy nem biztosítanak egyéni kedvezményeket az árvereztetőknek. Rögzítettek továbbá bizonyos egyéb üzleti feltételeket is, amelyek megakadályozták vagy korlátozták a versenyt a műtárgyaukciós piacon. Ezen túlmenően létrehoztak egy, a megállapodások és az összehangolt cselekvések kölcsönös betartásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmust.

3.   A műtárgyaukciós szolgáltatások piaca

| (4) | A műtárgyakat, régiségeket, bútorokat, valamint a dísz- és emléktárgyakat gyakran aukciók keretében kínálják fel értékesítésre. Arra vonatkozóan nem léteznek különösebb megkötések, hogy milyen típusú tárgyak értékesíthetők aukciós formában, illetve hogy ezeknek milyen minimális értékkel kell rendelkezniük. Aukciót szervezhetnek egy-egy meghatározott gyűjtemény anyagából, illetve valamely téma, tárgytípus, művészettörténeti korszak vagy művészeti ág középpontba állításával. |
| --- | --- |

(4)

A műtárgyakat, régiségeket, bútorokat, valamint a dísz- és emléktárgyakat gyakran aukciók keretében kínálják fel értékesítésre. Arra vonatkozóan nem léteznek különösebb megkötések, hogy milyen típusú tárgyak értékesíthetők aukciós formában, illetve hogy ezeknek milyen minimális értékkel kell rendelkezniük. Aukciót szervezhetnek egy-egy meghatározott gyűjtemény anyagából, illetve valamely téma, tárgytípus, művészettörténeti korszak vagy művészeti ág középpontba állításával.

| (5) | Mindkét aukciós ház legfontosabb műtárgyaukciós helyszínei Londonban és New York-ban találhatók, de további központokban is tartanak rendszeres aukciókat, többek között Genfben, Zürichben, Amszterdamban, Rómában, Milánóban, Hong Kongban és Melbourne-ben. A leggazdagabbak által látogatott kiemelkedő műtárgy-értékesítések előkészítése és lebonyolítása fényűző és exkluzív társasági eseménynek számít. |
| --- | --- |

(5)

Mindkét aukciós ház legfontosabb műtárgyaukciós helyszínei Londonban és New York-ban találhatók, de további központokban is tartanak rendszeres aukciókat, többek között Genfben, Zürichben, Amszterdamban, Rómában, Milánóban, Hong Kongban és Melbourne-ben. A leggazdagabbak által látogatott kiemelkedő műtárgy-értékesítések előkészítése és lebonyolítása fényűző és exkluzív társasági eseménynek számít.

| (6) | A nemzetközi szezonnal összehangolva az árveréseket jó előre leszervezik. A legjelentősebb árveréseket hagyományosan tavasszal és ősszel tartják; ennek megfelelően az aukciós házak bevételei, továbbá rendszeres tevékenységből származó nyeresége a második és negyedik negyedévre koncentrálódik. |
| --- | --- |

(6)

A nemzetközi szezonnal összehangolva az árveréseket jó előre leszervezik. A legjelentősebb árveréseket hagyományosan tavasszal és ősszel tartják; ennek megfelelően az aukciós házak bevételei, továbbá rendszeres tevékenységből származó nyeresége a második és negyedik negyedévre koncentrálódik.

| (7) | A műtárgyaikat értékesíteni kívánó tulajdonosok bizományba adják a tárgyakat az aukciósháznak, amely cserébe rendelkezésre bocsátja értékesítési tapasztalatait, megszervezi az árverést, elkészíti a katalógust és biztosítja az árverést megelőző nyilvánosságot. A tárgyakat rendszerint külön-külön (úgymond tételenként) kínálják fel megvételre. Többnyire még az egyébként teljes gyűjtemények részét képező darabokat is tételenkénti bontásban kínálják eladásra. Az aukciósház a megbízó ügynökeként értékesíti a tulajdonos birtokában lévő tárgyat, azaz kiszámlázza a vásárlónak a megvásárolt tárgyak ellenértékét, majd a befolyt értékesítési bevétel jutalékkal, költségekkel és adókkal csökkentett összegét átutalja a megbízónak. A megbízó/eladó felé kiszámlázott százalékos jutalék általánosan használt neve árvereztetői jutalék (vagy eladói jutalék). Ezt a jutalékot rendszerint a „leütési” árra vetítve adják meg; ez az az ár, amelyet az utolsó licitáló kínál és fizet a kikiáltott tárgyért. Az aukciókon a vevők felé is felszámítják a leütési ár bizonyos százalékát (ez a közvetítői díj). |
| --- | --- |

(7)

A műtárgyaikat értékesíteni kívánó tulajdonosok bizományba adják a tárgyakat az aukciósháznak, amely cserébe rendelkezésre bocsátja értékesítési tapasztalatait, megszervezi az árverést, elkészíti a katalógust és biztosítja az árverést megelőző nyilvánosságot. A tárgyakat rendszerint külön-külön (úgymond tételenként) kínálják fel megvételre. Többnyire még az egyébként teljes gyűjtemények részét képező darabokat is tételenkénti bontásban kínálják eladásra. Az aukciósház a megbízó ügynökeként értékesíti a tulajdonos birtokában lévő tárgyat, azaz kiszámlázza a vásárlónak a megvásárolt tárgyak ellenértékét, majd a befolyt értékesítési bevétel jutalékkal, költségekkel és adókkal csökkentett összegét átutalja a megbízónak. A megbízó/eladó felé kiszámlázott százalékos jutalék általánosan használt neve árvereztetői jutalék (vagy eladói jutalék). Ezt a jutalékot rendszerint a „leütési” árra vetítve adják meg; ez az az ár, amelyet az utolsó licitáló kínál és fizet a kikiáltott tárgyért. Az aukciókon a vevők felé is felszámítják a leütési ár bizonyos százalékát (ez a közvetítői díj).

4.   A kartell működése

| (8) | 1993 áprilisától kezdődően a Christie's és a Sotheby's olyan közös tervet dolgozott ki, amellyel számos versenytényező esetében a versenyt korlátozni kívánták. Ezek túlnyomórészt az eladókra alkalmazott feltételekkel voltak kapcsolatosak, de voltak köztük a vásárlókra vonatkozó feltételek és egyéb tényezők is. Az elkövetkező években a terv különböző részleteit felsővezetői értekezleteken folyamatosan módosították és finomították, egészen 2000 februárjáig. |
| --- | --- |

(8)

1993 áprilisától kezdődően a Christie's és a Sotheby's olyan közös tervet dolgozott ki, amellyel számos versenytényező esetében a versenyt korlátozni kívánták. Ezek túlnyomórészt az eladókra alkalmazott feltételekkel voltak kapcsolatosak, de voltak köztük a vásárlókra vonatkozó feltételek és egyéb tényezők is. Az elkövetkező években a terv különböző részleteit felsővezetői értekezleteken folyamatosan módosították és finomították, egészen 2000 februárjáig.

| (9) | A Christie’s és a Sotheby’s közötti megállapodás, illetve összehangolt magatartás részletesen a következő elemeket tartalmazta:






  a) | Eladókra vonatkozó megállapodások:






  — | megegyezés az árvereztetői jutalék sávos alkalmazását illetően (2), |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A Christie’s és a Sotheby’s közötti megállapodás, illetve összehangolt magatartás részletesen a következő elemeket tartalmazta:

a)

Eladókra vonatkozó megállapodások:

—

megegyezés az árvereztetői jutalék sávos alkalmazását illetően (2),

| — | megegyezés a jutaléksávok alkalmazására vonatkozóan, többek között arról, hogy azok tárgyalással nem módosíthatók, azaz a sávok mellett nem adnak egyedi kedvezményt (kivéve, ha előzetesen volt ilyen), |
| --- | --- |

—

megegyezés a jutaléksávok alkalmazására vonatkozóan, többek között arról, hogy azok tárgyalással nem módosíthatók, azaz a sávok mellett nem adnak egyedi kedvezményt (kivéve, ha előzetesen volt ilyen),

| — | megegyezés a sávok bevezetési körülményeiről és időzítéséről, |
| --- | --- |

—

megegyezés a sávok bevezetési körülményeiről és időzítéséről,

| — | megegyezés a sávok betartásának ellenőrzéséről a megengedett kivételeket tartalmazó listák kicserélésével annak érdekében, hogy ellenőrizzék a megállapodás betartását, illetve egyeztessék és megakadályozzák az esetleges eltéréseket, |
| --- | --- |

—

megegyezés a sávok betartásának ellenőrzéséről a megengedett kivételeket tartalmazó listák kicserélésével annak érdekében, hogy ellenőrizzék a megállapodás betartását, illetve egyeztessék és megakadályozzák az esetleges eltéréseket,

| — | megegyezés arra vonatkozóan, hogy az aukciókon az eladóknak nem biztosítanak garanciát a minimális árakra, |
| --- | --- |

—

megegyezés arra vonatkozóan, hogy az aukciókon az eladóknak nem biztosítanak garanciát a minimális árakra,

| — | megegyezés egy olyan képletben, amely szerint az esetlegesen a garantált ár fölött értékesített áruk esetében az értékesítési felárat megosztják, |
| --- | --- |

—

megegyezés egy olyan képletben, amely szerint az esetlegesen a garantált ár fölött értékesített áruk esetében az értékesítési felárat megosztják,

| — | megegyezés abban, hogy az eladóknak nem fizetnek előleget az egyes tételek után, |
| --- | --- |

—

megegyezés abban, hogy az eladóknak nem fizetnek előleget az egyes tételek után,

| — | megegyezés, illetve egyeztetés az egyes aukciós értékesítések licitálási feltételeit illetően, |
| --- | --- |

—

megegyezés, illetve egyeztetés az egyes aukciós értékesítések licitálási feltételeit illetően,

| — | megegyezés a kölcsönök minimális kamatairól, |
| --- | --- |

—

megegyezés a kölcsönök minimális kamatairól,

| — | megegyezés a forgalmazóknak és megbízottaknak adott jutalékok limitálásáról, valamint a forgalmazóknak nyújtott biztosítások gyakorlatának korlátozásáról, |
| --- | --- |

—

megegyezés a forgalmazóknak és megbízottaknak adott jutalékok limitálásáról, valamint a forgalmazóknak nyújtott biztosítások gyakorlatának korlátozásáról,

| — | megegyezés a bevezető jutalék fizetésének korlátozásáról (ami legfeljebb a közvetítői díj 1 %-a, ha nincs árvereztetői jutalék). |
| --- | --- |

—

megegyezés a bevezető jutalék fizetésének korlátozásáról (ami legfeljebb a közvetítői díj 1 %-a, ha nincs árvereztetői jutalék).

| b) | Vevőkre vonatkozó megállapodások:






  — | megegyezés a viszonteladóknak nyújtott hitel 90 napra való korlátozásáról. |
| --- | --- | --- |

b)

Vevőkre vonatkozó megállapodások:

—

megegyezés a viszonteladóknak nyújtott hitel 90 napra való korlátozásáról.

| c) | Egyéb elemek:






  — | megegyezés a marketinglépések korlátozásában (a piaci részesedésre vonatkozó, továbbá a műtárgypiacon vagy annak egy szegmensében meglévő vezető pozícióval kapcsolatos igények, illetve állítások elkerülése). |
| --- | --- | --- |

c)

Egyéb elemek:

—

megegyezés a marketinglépések korlátozásában (a piaci részesedésre vonatkozó, továbbá a műtárgypiacon vagy annak egy szegmensében meglévő vezető pozícióval kapcsolatos igények, illetve állítások elkerülése).

| (10) | Ezenkívül a megállapodás szükséges érvényesítésének, illetve módosításának érdekében a partnerek rendszeres találkozókon vagy (telefonos) kapcsolattartókon keresztül egyeztettek és információkat cseréltek minden olyan tárgyban vagy témában (aukciók, eladók, forgalmazók, vevők), amely kettőjük között versenyt idézhetett volna elő vagy azt kiélezhette volna, illetve amely a verseny kizárására vonatkozó megegyezésüket egyéb más módon kikezdhette vagy veszélyeztethette volna. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül a megállapodás szükséges érvényesítésének, illetve módosításának érdekében a partnerek rendszeres találkozókon vagy (telefonos) kapcsolattartókon keresztül egyeztettek és információkat cseréltek minden olyan tárgyban vagy témában (aukciók, eladók, forgalmazók, vevők), amely kettőjük között versenyt idézhetett volna elő vagy azt kiélezhette volna, illetve amely a verseny kizárására vonatkozó megegyezésüket egyéb más módon kikezdhette vagy veszélyeztethette volna.

II.   BÍRSÁGOK

1.   A bírság alapösszege

A jogsértés súlyossága

| (11) | Figyelembe véve a vizsgált magatartás természetét, a műtárgyaukciós piacra gyakorolt tényleges hatását és azt a tényt, hogy lefedte a teljes közös piacot, majd az EGT kialakítása után annak teljes egészét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e határozatban érintett vállalkozások súlyosan megsértették a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

(11)

Figyelembe véve a vizsgált magatartás természetét, a műtárgyaukciós piacra gyakorolt tényleges hatását és azt a tényt, hogy lefedte a teljes közös piacot, majd az EGT kialakítása után annak teljes egészét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e határozatban érintett vállalkozások súlyosan megsértették a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését.

A jogsértés természete

| (12) | A kartell szándékosan megsértette az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését. A résztvevők cselekedetük jogellenes voltának teljes tudatában egyeztek meg a titkos és intézményesített illegális együttműködésben, amely a két legjelentősebb műtárgypiaci aukciósház közötti verseny kizárására irányult. A jogsértés elsősorban árrögzítési gyakorlatokban nyilvánult meg, amelyek természetüknél fogva a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése megszegésének legsúlyosabb formái közé tartoznak. |
| --- | --- |

(12)

A kartell szándékosan megsértette az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését. A résztvevők cselekedetük jogellenes voltának teljes tudatában egyeztek meg a titkos és intézményesített illegális együttműködésben, amely a két legjelentősebb műtárgypiaci aukciósház közötti verseny kizárására irányult. A jogsértés elsősorban árrögzítési gyakorlatokban nyilvánult meg, amelyek természetüknél fogva a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése megszegésének legsúlyosabb formái közé tartoznak.

| (13) | A kartellmegállapodások megkötése, ellenőrzése és ösztönzése mindkét vállalatnál a legfelsőbb szintről indult ki. Egy ilyen megállapodás természeténél fogva jelentős versenytorzító hatást okoz, amelynek a kartellben résztvevő vállalatok a kizárólagos haszonélvezői, és amely rendkívül kártékony a vevőkre nézve. |
| --- | --- |

(13)

A kartellmegállapodások megkötése, ellenőrzése és ösztönzése mindkét vállalatnál a legfelsőbb szintről indult ki. Egy ilyen megállapodás természeténél fogva jelentős versenytorzító hatást okoz, amelynek a kartellben résztvevő vállalatok a kizárólagos haszonélvezői, és amely rendkívül kártékony a vevőkre nézve.

A jogsértés hatása az EGT-n belül

| (14) | A jogsértést, amely az EGT-n belüli és azon kívüli eladásokat is érintette, a műtárgyaukciós piac két legjelentősebb vállalkozása követte el. Mindkét vállalat végrehajtotta a bevételek növelését célzó közös tervüket. Tekintettel az érintett vállalatok magas piaci részesedésére és arra a tényre, hogy a megállapodás magába foglalta a vállalatok EGT-n belüli összes értékesítését, a megállapodás érzékelhető hatást gyakorolt az EGT-piacra. |
| --- | --- |

(14)

A jogsértést, amely az EGT-n belüli és azon kívüli eladásokat is érintette, a műtárgyaukciós piac két legjelentősebb vállalkozása követte el. Mindkét vállalat végrehajtotta a bevételek növelését célzó közös tervüket. Tekintettel az érintett vállalatok magas piaci részesedésére és arra a tényre, hogy a megállapodás magába foglalta a vállalatok EGT-n belüli összes értékesítését, a megállapodás érzékelhető hatást gyakorolt az EGT-piacra.

Az érintett piacok földrajzi kiterjedése

| (15) | Az eset súlyosságának értékelésekor a fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kartell a Közösség teljes egészét, továbbá annak létrehozása után az EGT-t is érintette. |
| --- | --- |

(15)

Az eset súlyosságának értékelésekor a fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kartell a Közösség teljes egészét, továbbá annak létrehozása után az EGT-t is érintette.

| (16) | A Bizottság így a bírság kiindulási összegét mindkét vállalkozás esetében 25,2 millió EUR értékben állapítja meg. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság így a bírság kiindulási összegét mindkét vállalkozás esetében 25,2 millió EUR értékben állapítja meg.

A jogsértés időtartama

| (17) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a figyelembe veendő időszak 1993. április 30-tól 2000. február 7-ig terjed. Ez azt jelenti, hogy a jogsértés időtartama 6 év és 9 hónap. Következésképpen a jogsértés hosszan tartónak minősíthető, melynek alapján a súlyosság arányában megállapított összeget 65 %-kal meg kell emelni. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a figyelembe veendő időszak 1993. április 30-tól 2000. február 7-ig terjed. Ez azt jelenti, hogy a jogsértés időtartama 6 év és 9 hónap. Következésképpen a jogsértés hosszan tartónak minősíthető, melynek alapján a súlyosság arányában megállapított összeget 65 %-kal meg kell emelni.

| (18) | A fentieknek megfelelően a Bizottság a bírság alapösszegét a következők szerint állapítja meg:






  — | Christie’s: 41,58 millió EUR, |
| --- | --- | --- |

(18)

A fentieknek megfelelően a Bizottság a bírság alapösszegét a következők szerint állapítja meg:

—

Christie’s: 41,58 millió EUR,

| — | Sotheby’s: 41,58 millió EUR. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s: 41,58 millió EUR.

2.   Súlyosbító és enyhítő körülmények

| (19) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben sem súlyosbító, sem enyhítő körülmények nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben sem súlyosbító, sem enyhítő körülmények nem vehetők figyelembe.

3.   A 10 %-os forgalmi küszöb alkalmazása

| (20) | Mivel a Sotheby’s számára a fentiek szerint kiszámított összeg meghaladja az e határozat meghozatalát megelőző évben elért világpiaci forgalom 10 %-át, a Sotheby’s számára megállapított alapösszeg a 17. rendelet 15 cikke (2) bekezdésének megfelelően 34,05 millió euróra módosul. |
| --- | --- |

(20)

Mivel a Sotheby’s számára a fentiek szerint kiszámított összeg meghaladja az e határozat meghozatalát megelőző évben elért világpiaci forgalom 10 %-át, a Sotheby’s számára megállapított alapösszeg a 17. rendelet 15 cikke (2) bekezdésének megfelelően 34,05 millió euróra módosul.

4.   Az 1996. évi közlemény alkalmazása (3)

| (21) | Mivel a mentesség iránti kérelmet 2000-ben nyújtották be az akkori érvényes közleménynek megfelelően, erre az esetre az 1996. évi közlemény vonatkozik, nem pedig a 2002-ben elfogadott felülvizsgált közlemény. |
| --- | --- |

(21)

Mivel a mentesség iránti kérelmet 2000-ben nyújtották be az akkori érvényes közleménynek megfelelően, erre az esetre az 1996. évi közlemény vonatkozik, nem pedig a 2002-ben elfogadott felülvizsgált közlemény.

A bírság kiszabásának mellőzése, illetve összegének igen jelentős csökkentése („B szakasz”)

| (22) | A Christie’s elsőként tájékoztatta a Bizottságot a kartell létezéséről és állt elő döntő bizonyítékokkal vele kapcsolatban, ellenkező esetben nem derült volna fény a kartell létezésére. Ezen információ felfedésekor a Bizottság nem indított vizsgálatot, és nem állt rendelkezésére a kartell létezését megalapozó elégséges információ sem. A Christie’s megszüntette továbbá a kartellben való részvételét és a Bizottság felé igazolta, hogy a bejelentett tevékenységgel összefüggésben már nem tart fenn semmiféle kapcsolatot a Sotheby’s-zel, valamint alig néhány nappal azután, hogy a bizonyítékokat átadta a Bizottságnak, nyilatkozatot bocsátott ki az új árvereztetői jutalékrendszerről. Ezen túlmenően folyamatosan együttműködött a Bizottsággal, és nem volt eltökélt szándéka, hogy kényszerítse a Sotheby’s-t a kartellben való részvételre, vagy hogy a Sotheby’s közreműködésével ellentétben meghatározó szerepet játsszon a kartellben. |
| --- | --- |

(22)

A Christie’s elsőként tájékoztatta a Bizottságot a kartell létezéséről és állt elő döntő bizonyítékokkal vele kapcsolatban, ellenkező esetben nem derült volna fény a kartell létezésére. Ezen információ felfedésekor a Bizottság nem indított vizsgálatot, és nem állt rendelkezésére a kartell létezését megalapozó elégséges információ sem. A Christie’s megszüntette továbbá a kartellben való részvételét és a Bizottság felé igazolta, hogy a bejelentett tevékenységgel összefüggésben már nem tart fenn semmiféle kapcsolatot a Sotheby’s-zel, valamint alig néhány nappal azután, hogy a bizonyítékokat átadta a Bizottságnak, nyilatkozatot bocsátott ki az új árvereztetői jutalékrendszerről. Ezen túlmenően folyamatosan együttműködött a Bizottsággal, és nem volt eltökélt szándéka, hogy kényszerítse a Sotheby’s-t a kartellben való részvételre, vagy hogy a Sotheby’s közreműködésével ellentétben meghatározó szerepet játsszon a kartellben.

| (23) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Christie’s eleget tesz az 1996. évi közlemény B szakaszában előírt megfelelő feltételeknek. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Christie’s eleget tesz az 1996. évi közlemény B szakaszában előírt megfelelő feltételeknek.

A pénzbírság jelentős csökkentése („D szakasz”)

| (24) | A Bizottság megállapítja, hogy a Sotheby’s a vizsgálat időtartama alatt teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal. Ezen túlmenően olyan információkat és bizonyítékokat is szolgáltatott a Bizottság számára, amelyek lényegesen hozzájárultak a jogsértés megtörténtének megállapításához. Nem vitatta továbbá a lényeget illetően azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság állításait alapozta, és beismerte, hogy a jogsértés számos eleme a Bizottság által e határozatban ismertetett formában valósult meg. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megállapítja, hogy a Sotheby’s a vizsgálat időtartama alatt teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal. Ezen túlmenően olyan információkat és bizonyítékokat is szolgáltatott a Bizottság számára, amelyek lényegesen hozzájárultak a jogsértés megtörténtének megállapításához. Nem vitatta továbbá a lényeget illetően azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság állításait alapozta, és beismerte, hogy a jogsértés számos eleme a Bizottság által e határozatban ismertetett formában valósult meg.

| (25) | A Sotheby’s ezzel eleget tesz a közlemény D szakaszának első és második francia bekezdésében előírt feltételnek. |
| --- | --- |

(25)

A Sotheby’s ezzel eleget tesz a közlemény D szakaszának első és második francia bekezdésében előírt feltételnek.

Következtetés az 1996. évi közlemény alkalmazását illetően

| (26) | Végkövetkeztetésként a Bizottság e határozat címzettjei részére – tekintettel együttműködésük természetére és az 1996. évi közleményben megfogalmazott feltételekre a bírságok megfelelő összegeinek alábbiak szerinti csökkentését biztosítja:






  — | a Christie’s részére: 100 %, |
| --- | --- | --- |

(26)

Végkövetkeztetésként a Bizottság e határozat címzettjei részére – tekintettel együttműködésük természetére és az 1996. évi közleményben megfogalmazott feltételekre a bírságok megfelelő összegeinek alábbiak szerinti csökkentését biztosítja:

—

a Christie’s részére: 100 %,

| — | a Sotheby’s részére: 40 %. |
| --- | --- |

—

a Sotheby’s részére: 40 %.

5.   Határozat

| (27) | A kiszabott bírságok a következők:






  — | Christie’s International plc: 0 millió EUR, |
| --- | --- | --- |

(27)

A kiszabott bírságok a következők:

—

Christie’s International plc: 0 millió EUR,

| — | Sotheby’s Holding Inc.: 20,4 millió EUR. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s Holding Inc.: 20,4 millió EUR.

| (28) | A nevezett vállalkozásoknak, amennyiben még nem tették meg, haladéktalanul fel kell hagyniuk a jogsértéssel, és tartózkodniuk kell az ebben az esetben történt jogsértéshez hasonló cselekmények vagy gyakorlat megismétlésétől, továbbá ilyen tárgyú vagy hatású intézkedések megtételétől. |
| --- | --- |

(28)

A nevezett vállalkozásoknak, amennyiben még nem tették meg, haladéktalanul fel kell hagyniuk a jogsértéssel, és tartózkodniuk kell az ebben az esetben történt jogsértéshez hasonló cselekmények vagy gyakorlat megismétlésétől, továbbá ilyen tárgyú vagy hatású intézkedések megtételétől.

---

(1)  HL 13., 1962.2.21., 204/62. o. A legutóbb az 1216/1999/EK rendelettel (HL L 148., 1999.6.15., 5. o.) módosított rendelet.

(2)  A sávos bázis azt jelenti, hogy az eladó felé az értékesítési bevétel után jutalékként felszámított százalékos összeg bizonyos küszöbértékeknél eltérő lesz. Ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy minél magasabb a bizományban értékesített áru vételára, az eladó annál kevesebbet fizet.

(3)  A Bizottság közleménye a kartellek esetében a bírság kiszabásának mellőzéséről vagy a bírság összegének csökkentéséről (HL C. 207., 1996.7.18., 4. o).

---

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/96

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 26.)

egyes lengyelországi hal-, hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 2003-as csatlakozási okmány XII. melléklete B. függelékének módosításáról

(az értesítés a C(2005) 2813. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/591/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (1) és különösen annak XII. melléklete 6. fejezete B. szakasza I. alszakasza (1) bekezdése e) pontjára,

mivel:

| (1) | Lengyelország számára átmeneti időszakokat biztosítottak a 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékében felsorolt egyes létesítmények vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

Lengyelország számára átmeneti időszakokat biztosítottak a 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékében felsorolt egyes létesítmények vonatkozásában.

| (2) | A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét a 2004/458/EK (2), a 2004/471/EK (3), a 2004/474/EK (4) és a 2005/271/EK (5) bizottsági határozatok módosították. |
| --- | --- |

(2)

A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét a 2004/458/EK (2), a 2004/471/EK (3), a 2004/474/EK (4) és a 2005/271/EK (5) bizottsági határozatok módosították.

| (3) | Az illetékes lengyel hatóság hivatalos nyilatkozata szerint négy további hús-, tej- és halágazatbeli létesítményben lezárult a fejlesztési folyamat, és jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes lengyel hatóság hivatalos nyilatkozata szerint négy további hús-, tej- és halágazatbeli létesítményben lezárult a fejlesztési folyamat, és jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak.

| (4) | A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság tájékoztatást kapott az e határozatban elrendelt intézkedésekről, |
| --- | --- |

(5)

Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság tájékoztatást kapott az e határozatban elrendelt intézkedésekről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt létesítményeket törölni kell a 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékéből.

2. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 26-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 236., 2003.9.23., 33. o.

1

(2)  HL L 156., 2004.4.30., 53. o. Helyesbítés: HL L 202., 2004.6.7., 39. o.

2

(3)  HL L 160., 2004.4.30., 56. o. Helyesbítés: HL L 212., 2004.6.12., 31. o.

3

(4)  HL L 160., 2004.4.30., 73. o. Helyesbítés: HL L 212., 2004.6.12., 44. o.

4

(5)  HL L 86., 2005.4.5., 13. o.

5

---

MELLÉKLET

A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékéből törlendő létesítmények listája

HÚSÁGAZATI LÉTESÍTMÉNYEK

Alapjegyzék

| Szám | Állatorvosi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 103 | 14250301 | Radomskie Zakłady Drobiarskie „Imperson” Sp. z o.o. |

Szám

Állatorvosi szám

A létesítmény neve

103

14250301

Radomskie Zakłady Drobiarskie „Imperson” Sp. z o.o.

FEHÉR HÚS

Alapjegyzék

| Szám | Állatorvosi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 30 | 18030501 | „Animex-Południe” Sp. z o.o. |

Szám

Állatorvosi szám

A létesítmény neve

30

18030501

„Animex-Południe” Sp. z o.o.

HALÁGAZAT

Szám

| Szám | Állatorvosi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 13 | 22111807 | „Laguna” s.j. |

Szám

Állatorvosi szám

A létesítmény neve

13

22111807

„Laguna” s.j.

TEJÁGAZAT

Kiegészítő jegyzék

| Szám | Állatorvosi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 11 | 14031601 | Okregowa Spółdzielnia Mleczarska w Garwolinie |

Szám

Állatorvosi szám

A létesítmény neve

11

14031601

Okregowa Spółdzielnia Mleczarska w Garwolinie

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 30.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 200/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 200/98

---

A TANÁCS 2005/592/KKBP HATÁROZATA

(2005. július 29.)

a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a 2004/161/KKBP közös álláspontra (1), és különösen annak 6. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A 2004/161/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el többek között annak érdekében, hogy megakadályozza azon személyeknek a tagállamok területére való belépését, illetve a tagállamok területén való átutazását, akik tevékenységükkel súlyosan sértik a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot Zimbabwéban, valamint e személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásaik befagyasztására. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/161/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el többek között annak érdekében, hogy megakadályozza azon személyeknek a tagállamok területére való belépését, illetve a tagállamok területén való átutazását, akik tevékenységükkel súlyosan sértik a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot Zimbabwéban, valamint e személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásaik befagyasztására.

| (2) | A zimbabwei kormány személyi változásait követően, 2005. június 13-án a Tanács elfogadta a Zimbabwe elleni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspont végrehajtásáról szóló 2005/444/KKBP tanácsi határozatot (2). |
| --- | --- |

(2)

A zimbabwei kormány személyi változásait követően, 2005. június 13-án a Tanács elfogadta a Zimbabwe elleni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspont végrehajtásáról szóló 2005/444/KKBP tanácsi határozatot (2).

| (3) | A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek a 2004/161/KKBP közös állásponthoz csatolt jegyzékét naprakésszé kell tenni, kiegészítve azt azokkal a személyekkel, akik a „Murambatsvina-művelet” néven ismertté vált, az emberi jogokat megsértő cselekedetekért (erőszakkal végrehajtott házrombolások és belső áttelepítések) felelősek, |
| --- | --- |

(3)

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek a 2004/161/KKBP közös állásponthoz csatolt jegyzékét naprakésszé kell tenni, kiegészítve azt azokkal a személyekkel, akik a „Murambatsvina-művelet” néven ismertté vált, az emberi jogokat megsértő cselekedetekért (erőszakkal végrehajtott házrombolások és belső áttelepítések) felelősek,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2004/161/KKBP közös állásponthoz csatolt mellékletben szereplő jegyzék helyébe az e határozat mellékletében szereplő jegyzék lép.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 50., 2004.2.20., 66. o.

1

(2)  HL L 153., 2005.6.16., 37. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2004/161/KKBP közös álláspont 4. és 5. cikkében említett személyek jegyzéke

| 1. | Mugabe, Robert Gabriel | Elnök, szül.: 1924.2.21. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Bonyongwe, Happyton | A Központi Hírszerzési Szervezet főigazgatója, szül. 1960. 11.6. |
| 3. | Buka (másképp: Bhuka), Flora | Földművelés- és újratelepítési programokért felelős különleges ügyek minisztere (Korábban az Alelnöki Hivatal államminisztere és az Elnöki Hivatal földreform-programjáért felelős államminiszter), szül: 1968.2.25. |
| 4. | Bvudzijena, Wayne | Rendőrparancsnok-helyettes, rendőrségi szóvivő |
| 5. | Chapfika, David | Helyettes pénzügyi miniszter (volt pénzügyi és gazdaságfejlesztési miniszterhelyettes), szül.: 1957.4.7. |
| 6. | Charamba, George | Az Információs és Közzétételi Hivatal állandó titkára, szül.: 1963.4.4. |
| 7. | Charumbira, Fortune Zefanaya | Volt önkormányzati, közmunkaügyi és nemzeti lakásügyi miniszterhelyettes, szül.: 1962.6.10. |
| 8. | Chigudu, Tinaye | Tartományi kormányzó, Manicaland |
| 9. | Chigwedere, Aeneas Soko | Oktatási, kulturális és sportminiszter, szül.: 1939.11.25. |
| 10. | Chihota, Phineas | Ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszterhelyettes |
| 11. | Chihuri, Augustine | Rendőrparancsnok, szül.: 1953.3.10. |
| 12. | Chimbudzi, Alice | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja |
| 13. | Chimutengwende, Chen | Közügyi és kommunikációs államminiszter (korábbi posta- és távközlésügyi miniszter), szül.: 1943.8.28. |
| 14. | Chinamasa, Patrick Anthony | Igazságügyi, jogi és parlamentügyi miniszter, szül.: 1947.1.25. |
| 15. | Chindori-Chininga, Edward Takaruza | Volt bányászati és bányafejlesztési miniszter, szül.: 1955.3.14. |
| 16. | Chipanga, Tongesai Shadreck | Volt belügyminiszter-helyettes, szül.: 1946.10.10. |
| 17. | Chitepo, Victoria | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1928.3.27. |
| 18. | Chiwenga, Constantine | A Zimbabwei Védelmi Erők parancsnoka, tábornok (volt hadsereg-parancsnok, altábornagy), szül.: 1956.8.25. |
| 19. | Chiweshe, George | Elnök, ZEC (Bíró, Legfelsőbb Bíróság; az ellentmondásos elhatárolási bizottság elnöke), szül.: 1953.6.4. |
| 20. | Chiwewe, Willard | Tartományi kormányzó: Masvingo (az Elnöki Hivatal korábbi különleges ügyekért felelős főtitkára), szül.: 1949.3.19. |
| 21. | Chombo, Ignatius Morgan Chininya | Önkormányzati, közmunkaügyi és nemzeti lakásügyi miniszter, szül.: 1952.8.1. |
| 22. | Dabengwa, Dumiso | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1939. |
| 23. | Damasane, Abigail | Nőügyi, nemek közötti esélyegyenlőségi és közösségi fejlesztési miniszterhelyettes |
| 24. | Goche, Nicholas Tasunungurwa | Közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszter (az Elnöki Hivatal nemzetbiztonságért felelős volt államminisztere), szül.: 1946.8.1. |
| 25. | Gombe, G | A Választásfelügyeleti Bizottság elnöke |
| 26. | Gula-Ndebele, Sobuza | A Választásfelügyeleti Bizottság korábbi elnöke |
| 27. | Gumbo, Rugare Eleck Ngidi | Gazdaságfejlesztési miniszter (az Elnöki Hivatal állami vállalkozásokért és részben állami szervezetekért felelős volt államminisztere), szül.: 1940.3.8. |
| 28. | Hove, Richard | A ZANU (PF) Politikai Hivatal gazdasági ügyeinek titkára, szül.: 1935. |
| 29. | Hungwe, Josaya (alias Josiah) Dunira | Volt tartományi kormányzó, Masvingo, szül.: 1935.11.7. |
| 30. | Jokonya, Tichaona | Információs és közzétételi miniszter, szül.: 1938.12.27. |
| 31. | Kangai, Kumbirai | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1938.2.17. |
| 32. | Karimanzira, David Ishemunyoro Godi | Tartományi kormányzó, Harare; a ZANU (PF) Politikai Hivatal pénzügyi titkára, szül.: 1947.5.25. |
| 33. | Kasukuwere, Saviour | Ifjúsági fejlesztési és munkahelyteremtési miniszterhelyettes és a ZANU (PF) Politikai Hivatal ifjúsági ügyekért felelős helyettes titkára, szül.: 1970.10.23. |
| 34. | Kaukonde, Ray | Tartományi kormányzó, Mashonaland East, szül.: 1963.3.4. |
| 35. | Kuruneri, Christopher Tichaona | Volt pénzügyi és gazdaságfejlesztési miniszter, szül.: 1949.4.4. Megjegyzés: jelenleg vizsgálati fogságban |
| 36. | Langa, Andrew | Környezetvédelmi és idegenforgalmi miniszterhelyettes és volt közlekedési és hírközlési miniszterhelyettes |
| 37. | Lesabe, Thenjiwe V. | A ZANU (PF) Politikai Hivatal nőügyi titkára. Szül.: 1933. |
| 38. | Machaya, Jason (alias Jaison) Max Kokerai | Volt bányászati és bányafejlesztési miniszterhelyettes, szül.: 1952.6.13. |
| 39. | Made, Joseph Mtakwese | Mezőgazdasági és vidékfejlesztési miniszter (volt földművelési, mezőgazdasági és vidéki újratelepítési miniszter), szül.: 1954.11.21. |
| 40. | Madzongwe, Edna (alias Edina) | A ZANU (PF) Politikai Hivatal termelési és munkaügyi helyettes titkára, szül.: 1943.7.11. |
| 41. | Mahofa, Shuvai Ben | Volt ifjúsági fejlesztési, nemek közötti esélyegyenlőségi és munkahelyteremtési miniszterhelyettes, szül.: 1941.4.4. |
| 42. | Mahoso, Tafataona | A médiainformációs bizottság elnöke |
| 43. | Makoni, Simbarashe | A ZANU (PF) Politikai Hivatal gazdasági ügyekért felelős helyettes főtitkára (volt pénzügyminiszter), szül.: 1950.3.22. |
| 44. | Makwavarara, Sekesai | Harare városnak a város napi vezetéséért felelős, hivatalban lévő polgármestere (ZANU-PF) |
| 45. | Malinga, Joshua | A ZANU (PF) Politikai Hivatal fogyatékosok és hátrányos helyzetűek ügyeiért felelős helyettes titkára, szül.: 1944.4.28. |
| 46. | Mangwana, Paul Munyaradzi | Államminiszter (volt közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszter), szül.: 1961.8.10. |
| 47. | Manyika, Elliot Tapfumanei | Tárca nélküli miniszter (volt ifjúsági fejlesztési, nemek közötti esélyegyenlőségi és munkahelyteremtési miniszter) szül.: 1955. 7.30. |
| 48. | Manyonda, Kenneth Vhundukai | Volt ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszterhelyettes, szül.: 1934.8.10. |
| 49. | Marumahoko, Rueben | Helyettes belügyminiszter (volt energia- és áramfejlesztési miniszterhelyettes), szül.: 1948.4.4. |
| 50. | Masawi, Eprahim Sango | Tartományi kormányzó, Mashonaland Central |
| 51. | Masuku, Angeline | Tartományi kormányzó, Matabeleland South (a ZANU (PF) Politikai Hivatal fogyatékosok és hátrányos helyzetűek ügyeiért felelős titkára), szül.: 1936.10.14. |
| 52. | Mathema, Cain | Tartományi kormányzó, Bulawayo |
| 53. | Mathuthu, Thokozile | Tartományi kormányzó, Matabeleland North; a ZANU (PF) Politikai Hivatal közlekedési és szociális jóléti helyettes titkára |
| 54. | Matiza, Joel Biggie | Vidéki lakásügyért és szociális komfortért felelős miniszterhelyettes, szül.: 1960.8.17. |
| 55. | Matonga, Brighton | Információs és közzétételi miniszterhelyettes, szül: 1969. |
| 56. | Matshalaga, Obert | Helyettes külügyminiszter |
| 57. | Matshiya, Melusi (Mike) | Állandó titkár, Belügyminisztérium |
| 58. | Mbiriri, Partson | Állandó titkár, Önkormányzati, Közmunkaügyi és Városfejlesztési Minisztérium |
| 59. | Midzi, Amos Bernard (Mugenva) | Bányászati és bányafejlesztési miniszter (volt energia-és áramfejlesztési miniszter), szül.: 1952.7.4. |
| 60. | Mnangagwa, Emmerson Dambudzo | Vidéki lakásügyért és szociális komfortért felelős miniszter (a parlament korábbi elnöke), szül.: 1946.9.15. |
| 61. | Mohadi, Kembo Campbell Dugishi | Belügyminiszter (volt önkormányzati, közmunkaügyi és nemzeti lakásügyi miniszterhelyettes), szül.: 1949.11.15. |
| 62. | Moyo, Jonathan | Az Elnöki Hivatal információs és közzétételi államminisztere, szül.: 1957.1.12. |
| 63. | Moyo, July Gabarari | Volt energia- és áramfejlesztési miniszter (volt közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszter), szül.: 1950.5.7. |
| 64. | Moyo, Simon Khaya | A ZANU (PF) Politikai Hivatal jogi ügyekért felelős helyettes titkára, szül.: 1945. Megjegyzés: Dél-Afrikába akkreditált nagykövet |
| 65. | Mpofu, Obert Moses | Ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszter (volt tartományi kormányzó, Matabeleland North; a ZANU (PF) Politikai Hivatal nemzetbiztonsági helyettes titkára), szül.: 1951.10.12. |
| 66. | Msika, Joseph W. | Alelnök, szül.: 1923.12.6. |
| 67. | Msipa, Cephas George | Tartományi kormányzó, Midlands, szül.: 1931.7.7. |
| 68. | Muchena, Olivia Nyembesi (alias Nyembezi) | Az Elnöki Hivatal tudományos és technológiai államminisztere (Msika alelnök hivatalának volt államminisztere), szül.: 1946.8.18. |
| 69. | Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange | Nőügyi, nemek közötti esélyegyenlőségi és közösségi fejlesztési miniszter, A ZANU (PF) Politikai Hivatal esélyegyenlőségi és kulturális titkára, szül.: 1958.12.14. |
| 70. | Mudede, Tobaiwa (Tonneth) | A legfelső szintű nyilvántartási hivatal vezetője, „Registrar General”, szül.: 1942.12.22. |
| 71. | Mudenge, Isack Stanilaus Gorerazvo | Felsőoktatási és felnőttképzési miniszter (volt külügyminiszter), szül.: 1941.12.17. |
| 72. | Mugabe, Grace | Robert Gabriel Mugabe felesége, szül.: 1965.7.23. |
| 73. | Mugabe, Sabina | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1934.10.14. |
| 74. | Muguti, Edwin | Egészségügyi és gyermekjóléti miniszterhelyettes, szül.: 1965. |
| 75. | Mujuru, Joyce Teurai Ropa | Alelnök (volt vízügyi és infrastrukturális fejlesztési miniszter), szül.: 1955.4.15. |
| 76. | Mujuru, Solomon T.R. | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1949.5.1. |
| 77. | Mumbengegwi, Samuel Creighton | Volt ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszter, szül.: 1942.10.23. |
| 78. | Mumbengegwi, Simbarashe | Külügyminiszter, szül.: 1945.7.20. |
| 79. | Murerwa, Herbert Muchemwa | Pénzügyminiszter (volt felsőoktatási és felnőttképzési miniszter), szül.: 1941.7.31. |
| 80. | Musariri, Munyaradzi | Rendőrparancsnok-helyettes |
| 81. | Mushohwe, Christopher Chindoti | Közlekedési és hírközlési miniszter (volt közlekedési és hírközlési miniszterhelyettes), szül.: 1954.2.6. |
| 82. | Mutasa, Didymus Noel Edwin | Nemzetbiztonsági miniszter (az Elnöki Hivatal különleges ügyekért felelős korábbi minisztere, a korrupció és a monopóliumok ellen létrehozott program felelőse és a ZANU (PF) Politikai Hivatal volt külügyi titkára), szül.: 1935.7.27. |
| 83. | Mutezo, Munacho | Vízügyi és infrastrukturális fejlesztési ügyekkel foglalkozó miniszter |
| 84. | Mutinhiri, Ambros (alias Ambrose) | Ifjúsági fejlesztési, nemek közötti esélyegyenlőségi és munkahelyteremtési miniszter, nyugállományú dandártábornok |
| 85. | Mutiwekuziva, Kenneth Kaparadza | Kis-és középvállalkozások fejlesztéséért és munkahelyteremtésért felelős miniszterhelyettes (a kis- és középvállalkozások fejlesztésért felelős korábbi miniszterhelyettes), szül.: 1948.5.27. |
| 86. | Muzenda, Tsitsi V. | A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1922.10.28. |
| 87. | Muzonzini, Elisha | Dandártábornok (a Központi Hírszerzési Szervezet volt főigazgatója), szül.: 1957.6.24. |
| 88. | Ncube, Abedinico | Közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszterhelyettes (volt helyettes külügyminiszter), szül.: 1954.10.13. |
| 89. | Ndlovu, Naison K. | A ZANU (PF) Politikai Hivatal termelési és munkaügyi titkára, szül.: 1930.10.22. |
| 90. | Ndlovu, Richard | A ZANU (PF) Politikai Hivatal helyettes hadbiztosa, szül.: 1942.6.20. |
| 91. | Ndlovu, Sikhanyiso | A ZANU (PF) Politikai Hivatal hadbiztosságának helyettes titkára, szül.: 1949.9.20. |
| 92. | Nguni, Sylvester | Helyettes földművelésügyi miniszter, szül.: 1955.8.4. |
| 93. | Nhema, Francis | Környezetvédelmi és idegenforgalmi miniszter, szül.: 1959.4.17. |
| 94. | Nkomo, John Landa | A parlament elnöke (az Elnöki Hivatal volt különleges ügyekkel foglalkozó minisztere), szül.: 1934.8.22. |
| 95. | Nyambuya, Michael Reuben | Energia-és áramfejlesztési miniszter (volt altábornagy, tartományi kormányzó: Manicaland), szül.: 1955.7.23. |
| 96. | Nyanhongo, Magadzire Hubert | Helyettes közlekedési és hírközlési miniszter |
| 97. | Nyathi, George | A ZANU (PF) Politikai Hivatal tudomány- és technológiaügyért felelős helyettes titkára |
| 98. | Nyoni, Sithembiso Gile Glad | Kis-és középvállalkozások fejlesztéséért és munkahelyteremtésért felelős miniszter (a kis- és középvállalkozások fejlesztéséért felelős korábbi miniszter), szül.: 1949.9.20. |
| 99. | Parirenyatwa, David Pagwese | Egészségügyi és gyermekjóléti miniszter (volt helyettes miniszter), szül.: 1950.8.2. |
| 100. | Patel, Khantibhal | A ZANU (PF) Politikai Hivatal pénzügyi titkárhelyettese, szül.: 1928.10.28. |
| 101. | Pote, Selina M. | A ZANU (PF) Politikai Hivatal nemek közötti esélyegyenlőségi és kulturális ügyekért felelős helyettes titkára |
| 102. | Rusere, Tino | Bányászati és bányafejlesztési miniszterhelyettes (volt vízügyi és infrastrukturális fejlesztési ügyekkel foglalkozó miniszterhelyettes), szül.: 1945.5.10. |
| 103. | Sakabuya, Morris | Önkormányzati, közmunkaügyi és városfejlesztési miniszterhelyettes |
| 104. | Sakupwanya, Stanley | A ZANU (PF) Politikai Hivatal egészségügyi és gyermekjóléti helyettes titkára |
| 105. | Samkange, Nelson Tapera Crispen | Tartományi kormányzó, Mashonaland West |
| 106. | Sandi vagy Sachi, E. (?) | A ZANU (PF) Politikai Hivatal nőügyi titkára |
| 107. | Savanhu, Tendai | A ZANU (PF) közlekedési és szociális jóléti helyettes titkára, szül.: 1968.3.21. |
| 108. | Sekeramayi, Sydney (alias Sidney) Tigere | Védelmi miniszter, szül.: 1944.3.30. |
| 109. | Sekeremayi, Lovemore | A Választási Bizottság főtisztviselője |
| 110. | Shamu, Webster | Politikavégrehajtásért felelős államminiszter (az Elnöki Hivatal korábbi politikavégrehajtásért felelős államminisztere), szül.: 1945.6.6. |
| 111. | Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa | ZANU (PF) Politikai Hivatal információs és közzétételi titkára, szül.: 1928.9.29. |
| 112. | Shiri, Perence | A légierő marsallja (légierő), szül.: 1955.11.1. |
| 113. | Shumba, Isaiah Masvayamwando | Oktatási, sport-és kulturális miniszterhelyettes, szül.: 1949.1.3. |
| 114. | Sibanda, Jabulani | A Háborús Veteránok Nemzeti Szövetsége volt elnöke, szül.: 1970.12.31. |
| 115. | Sibanda, Misheck Julius Mpande | Kabinettitkár (122. Charles Utete utódja), szül.: 1949.5.3. |
| 116. | Sibanda, Phillip Valerio (alias Valentine) | A Zimbabwei Nemzeti Hadsereg parancsnoka, alezredes, szül.: 1956.8.25. |
| 117. | Sikosana, Absolom | A ZANU (PF) Politikai Hivatal ifjúságügyi titkára |
| 118. | Stamps, Timothy | Az Elnöki Hivatal egészségügyi tanácsadója, szül.: 1936.10.15. |
| 119. | Tawengwa, Solomon Chirume | A ZANU (PF) Politikai Hivatal pénzügyi titkárhelyettese, szül.: 1940.6.15. |
| 120. | Tungamirai, Josiah T. | A bennszülöttek helyzetének javításával foglalkozó államminiszter, a légierő nyugalmazott marsallja (a ZANU (PF) Politikai Hivatal bennszülöttek helyzetének javításával foglalkozó volt titkára), szül.: 1948.10.8. |
| 121. | Udenge, Samuel | Helyettes gazdaságfejlesztési miniszter |
| 122. | Utete, Charles | Az elnöki földügyi felülvizsgálati bizottság elnöke (volt kabinettitkár), szül.: 1938.10.30. |
| 123. | Veterai, Edmore | Magas rangú rendőrparancsnok-helyettes, Harare felett parancsnokságot gyakorló tiszt |
| 124. | Zimonte, Paradzai | Börtönigazgató, szül.: 1947.3.4. |
| 125. | Zhuwao, Patrick | Tudomány- és technológiaügyi miniszterhelyettes (Megjegyzés: Mugabe unokaöccse) |
| 126. | Zvinavashe, Vitalis | Nyugállományú tábornok (volt védelmi törzsfőnök), 1943.9.27. |

1.

Mugabe, Robert Gabriel

Elnök, szül.: 1924.2.21.

2.

Bonyongwe, Happyton

A Központi Hírszerzési Szervezet főigazgatója, szül. 1960. 11.6.

3.

Buka (másképp: Bhuka), Flora

Földművelés- és újratelepítési programokért felelős különleges ügyek minisztere (Korábban az Alelnöki Hivatal államminisztere és az Elnöki Hivatal földreform-programjáért felelős államminiszter), szül: 1968.2.25.

4.

Bvudzijena, Wayne

Rendőrparancsnok-helyettes, rendőrségi szóvivő

5.

Chapfika, David

Helyettes pénzügyi miniszter (volt pénzügyi és gazdaságfejlesztési miniszterhelyettes), szül.: 1957.4.7.

6.

Charamba, George

Az Információs és Közzétételi Hivatal állandó titkára, szül.: 1963.4.4.

7.

Charumbira, Fortune Zefanaya

Volt önkormányzati, közmunkaügyi és nemzeti lakásügyi miniszterhelyettes, szül.: 1962.6.10.

8.

Chigudu, Tinaye

Tartományi kormányzó, Manicaland

9.

Chigwedere, Aeneas Soko

Oktatási, kulturális és sportminiszter, szül.: 1939.11.25.

10.

Chihota, Phineas

Ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszterhelyettes

11.

Chihuri, Augustine

Rendőrparancsnok, szül.: 1953.3.10.

12.

Chimbudzi, Alice

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja

13.

Chimutengwende, Chen

Közügyi és kommunikációs államminiszter (korábbi posta- és távközlésügyi miniszter), szül.: 1943.8.28.

14.

Chinamasa, Patrick Anthony

Igazságügyi, jogi és parlamentügyi miniszter, szül.: 1947.1.25.

15.

Chindori-Chininga, Edward Takaruza

Volt bányászati és bányafejlesztési miniszter, szül.: 1955.3.14.

16.

Chipanga, Tongesai Shadreck

Volt belügyminiszter-helyettes, szül.: 1946.10.10.

17.

Chitepo, Victoria

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1928.3.27.

18.

Chiwenga, Constantine

A Zimbabwei Védelmi Erők parancsnoka, tábornok (volt hadsereg-parancsnok, altábornagy), szül.: 1956.8.25.

19.

Chiweshe, George

Elnök, ZEC (Bíró, Legfelsőbb Bíróság; az ellentmondásos elhatárolási bizottság elnöke), szül.: 1953.6.4.

20.

Chiwewe, Willard

Tartományi kormányzó: Masvingo (az Elnöki Hivatal korábbi különleges ügyekért felelős főtitkára), szül.: 1949.3.19.

21.

Chombo, Ignatius Morgan Chininya

Önkormányzati, közmunkaügyi és nemzeti lakásügyi miniszter, szül.: 1952.8.1.

22.

Dabengwa, Dumiso

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1939.

23.

Damasane, Abigail

Nőügyi, nemek közötti esélyegyenlőségi és közösségi fejlesztési miniszterhelyettes

24.

Goche, Nicholas Tasunungurwa

Közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszter (az Elnöki Hivatal nemzetbiztonságért felelős volt államminisztere), szül.: 1946.8.1.

25.

Gombe, G

A Választásfelügyeleti Bizottság elnöke

26.

Gula-Ndebele, Sobuza

A Választásfelügyeleti Bizottság korábbi elnöke

27.

Gumbo, Rugare Eleck Ngidi

Gazdaságfejlesztési miniszter (az Elnöki Hivatal állami vállalkozásokért és részben állami szervezetekért felelős volt államminisztere), szül.: 1940.3.8.

28.

Hove, Richard

A ZANU (PF) Politikai Hivatal gazdasági ügyeinek titkára, szül.: 1935.

29.

Hungwe, Josaya (alias Josiah) Dunira

Volt tartományi kormányzó, Masvingo, szül.: 1935.11.7.

30.

Jokonya, Tichaona

Információs és közzétételi miniszter, szül.: 1938.12.27.

31.

Kangai, Kumbirai

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1938.2.17.

32.

Karimanzira, David Ishemunyoro Godi

Tartományi kormányzó, Harare; a ZANU (PF) Politikai Hivatal pénzügyi titkára, szül.: 1947.5.25.

33.

Kasukuwere, Saviour

Ifjúsági fejlesztési és munkahelyteremtési miniszterhelyettes és a ZANU (PF) Politikai Hivatal ifjúsági ügyekért felelős helyettes titkára, szül.: 1970.10.23.

34.

Kaukonde, Ray

Tartományi kormányzó, Mashonaland East, szül.: 1963.3.4.

35.

Kuruneri, Christopher Tichaona

Volt pénzügyi és gazdaságfejlesztési miniszter, szül.: 1949.4.4. Megjegyzés: jelenleg vizsgálati fogságban

36.

Langa, Andrew

Környezetvédelmi és idegenforgalmi miniszterhelyettes és volt közlekedési és hírközlési miniszterhelyettes

37.

Lesabe, Thenjiwe V.

A ZANU (PF) Politikai Hivatal nőügyi titkára. Szül.: 1933.

38.

Machaya, Jason (alias Jaison) Max Kokerai

Volt bányászati és bányafejlesztési miniszterhelyettes, szül.: 1952.6.13.

39.

Made, Joseph Mtakwese

Mezőgazdasági és vidékfejlesztési miniszter (volt földművelési, mezőgazdasági és vidéki újratelepítési miniszter), szül.: 1954.11.21.

40.

Madzongwe, Edna (alias Edina)

A ZANU (PF) Politikai Hivatal termelési és munkaügyi helyettes titkára, szül.: 1943.7.11.

41.

Mahofa, Shuvai Ben

Volt ifjúsági fejlesztési, nemek közötti esélyegyenlőségi és munkahelyteremtési miniszterhelyettes, szül.: 1941.4.4.

42.

Mahoso, Tafataona

A médiainformációs bizottság elnöke

43.

Makoni, Simbarashe

A ZANU (PF) Politikai Hivatal gazdasági ügyekért felelős helyettes főtitkára (volt pénzügyminiszter), szül.: 1950.3.22.

44.

Makwavarara, Sekesai

Harare városnak a város napi vezetéséért felelős, hivatalban lévő polgármestere (ZANU-PF)

45.

Malinga, Joshua

A ZANU (PF) Politikai Hivatal fogyatékosok és hátrányos helyzetűek ügyeiért felelős helyettes titkára, szül.: 1944.4.28.

46.

Mangwana, Paul Munyaradzi

Államminiszter (volt közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszter), szül.: 1961.8.10.

47.

Manyika, Elliot Tapfumanei

Tárca nélküli miniszter (volt ifjúsági fejlesztési, nemek közötti esélyegyenlőségi és munkahelyteremtési miniszter) szül.: 1955. 7.30.

48.

Manyonda, Kenneth Vhundukai

Volt ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszterhelyettes, szül.: 1934.8.10.

49.

Marumahoko, Rueben

Helyettes belügyminiszter (volt energia- és áramfejlesztési miniszterhelyettes), szül.: 1948.4.4.

50.

Masawi, Eprahim Sango

Tartományi kormányzó, Mashonaland Central

51.

Masuku, Angeline

Tartományi kormányzó, Matabeleland South (a ZANU (PF) Politikai Hivatal fogyatékosok és hátrányos helyzetűek ügyeiért felelős titkára), szül.: 1936.10.14.

52.

Mathema, Cain

Tartományi kormányzó, Bulawayo

53.

Mathuthu, Thokozile

Tartományi kormányzó, Matabeleland North; a ZANU (PF) Politikai Hivatal közlekedési és szociális jóléti helyettes titkára

54.

Matiza, Joel Biggie

Vidéki lakásügyért és szociális komfortért felelős miniszterhelyettes, szül.: 1960.8.17.

55.

Matonga, Brighton

Információs és közzétételi miniszterhelyettes, szül: 1969.

56.

Matshalaga, Obert

Helyettes külügyminiszter

57.

Matshiya, Melusi (Mike)

Állandó titkár, Belügyminisztérium

58.

Mbiriri, Partson

Állandó titkár, Önkormányzati, Közmunkaügyi és Városfejlesztési Minisztérium

59.

Midzi, Amos Bernard (Mugenva)

Bányászati és bányafejlesztési miniszter (volt energia-és áramfejlesztési miniszter), szül.: 1952.7.4.

60.

Mnangagwa, Emmerson Dambudzo

Vidéki lakásügyért és szociális komfortért felelős miniszter (a parlament korábbi elnöke), szül.: 1946.9.15.

61.

Mohadi, Kembo Campbell Dugishi

Belügyminiszter (volt önkormányzati, közmunkaügyi és nemzeti lakásügyi miniszterhelyettes), szül.: 1949.11.15.

62.

Moyo, Jonathan

Az Elnöki Hivatal információs és közzétételi államminisztere, szül.: 1957.1.12.

63.

Moyo, July Gabarari

Volt energia- és áramfejlesztési miniszter (volt közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszter), szül.: 1950.5.7.

64.

Moyo, Simon Khaya

A ZANU (PF) Politikai Hivatal jogi ügyekért felelős helyettes titkára, szül.: 1945. Megjegyzés: Dél-Afrikába akkreditált nagykövet

65.

Mpofu, Obert Moses

Ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszter (volt tartományi kormányzó, Matabeleland North; a ZANU (PF) Politikai Hivatal nemzetbiztonsági helyettes titkára), szül.: 1951.10.12.

66.

Msika, Joseph W.

Alelnök, szül.: 1923.12.6.

67.

Msipa, Cephas George

Tartományi kormányzó, Midlands, szül.: 1931.7.7.

68.

Muchena, Olivia Nyembesi (alias Nyembezi)

Az Elnöki Hivatal tudományos és technológiai államminisztere (Msika alelnök hivatalának volt államminisztere), szül.: 1946.8.18.

69.

Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange

Nőügyi, nemek közötti esélyegyenlőségi és közösségi fejlesztési miniszter, A ZANU (PF) Politikai Hivatal esélyegyenlőségi és kulturális titkára, szül.: 1958.12.14.

70.

Mudede, Tobaiwa (Tonneth)

A legfelső szintű nyilvántartási hivatal vezetője, „Registrar General”, szül.: 1942.12.22.

71.

Mudenge, Isack Stanilaus Gorerazvo

Felsőoktatási és felnőttképzési miniszter (volt külügyminiszter), szül.: 1941.12.17.

72.

Mugabe, Grace

Robert Gabriel Mugabe felesége, szül.: 1965.7.23.

73.

Mugabe, Sabina

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1934.10.14.

74.

Muguti, Edwin

Egészségügyi és gyermekjóléti miniszterhelyettes, szül.: 1965.

75.

Mujuru, Joyce Teurai Ropa

Alelnök (volt vízügyi és infrastrukturális fejlesztési miniszter), szül.: 1955.4.15.

76.

Mujuru, Solomon T.R.

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1949.5.1.

77.

Mumbengegwi, Samuel Creighton

Volt ipari és nemzetközi kereskedelmi miniszter, szül.: 1942.10.23.

78.

Mumbengegwi, Simbarashe

Külügyminiszter, szül.: 1945.7.20.

79.

Murerwa, Herbert Muchemwa

Pénzügyminiszter (volt felsőoktatási és felnőttképzési miniszter), szül.: 1941.7.31.

80.

Musariri, Munyaradzi

Rendőrparancsnok-helyettes

81.

Mushohwe, Christopher Chindoti

Közlekedési és hírközlési miniszter (volt közlekedési és hírközlési miniszterhelyettes), szül.: 1954.2.6.

82.

Mutasa, Didymus Noel Edwin

Nemzetbiztonsági miniszter (az Elnöki Hivatal különleges ügyekért felelős korábbi minisztere, a korrupció és a monopóliumok ellen létrehozott program felelőse és a ZANU (PF) Politikai Hivatal volt külügyi titkára), szül.: 1935.7.27.

83.

Mutezo, Munacho

Vízügyi és infrastrukturális fejlesztési ügyekkel foglalkozó miniszter

84.

Mutinhiri, Ambros (alias Ambrose)

Ifjúsági fejlesztési, nemek közötti esélyegyenlőségi és munkahelyteremtési miniszter, nyugállományú dandártábornok

85.

Mutiwekuziva, Kenneth Kaparadza

Kis-és középvállalkozások fejlesztéséért és munkahelyteremtésért felelős miniszterhelyettes (a kis- és középvállalkozások fejlesztésért felelős korábbi miniszterhelyettes), szül.: 1948.5.27.

86.

Muzenda, Tsitsi V.

A ZANU (PF) Politikai Hivatal bizottsági tagja, szül.: 1922.10.28.

87.

Muzonzini, Elisha

Dandártábornok (a Központi Hírszerzési Szervezet volt főigazgatója), szül.: 1957.6.24.

88.

Ncube, Abedinico

Közszolgálati, munkaügyi és szociális jóléti miniszterhelyettes (volt helyettes külügyminiszter), szül.: 1954.10.13.

89.

Ndlovu, Naison K.

A ZANU (PF) Politikai Hivatal termelési és munkaügyi titkára, szül.: 1930.10.22.

90.

Ndlovu, Richard

A ZANU (PF) Politikai Hivatal helyettes hadbiztosa, szül.: 1942.6.20.

91.

Ndlovu, Sikhanyiso

A ZANU (PF) Politikai Hivatal hadbiztosságának helyettes titkára, szül.: 1949.9.20.

92.

Nguni, Sylvester

Helyettes földművelésügyi miniszter, szül.: 1955.8.4.

93.

Nhema, Francis

Környezetvédelmi és idegenforgalmi miniszter, szül.: 1959.4.17.

94.

Nkomo, John Landa

A parlament elnöke (az Elnöki Hivatal volt különleges ügyekkel foglalkozó minisztere), szül.: 1934.8.22.

95.

Nyambuya, Michael Reuben

Energia-és áramfejlesztési miniszter (volt altábornagy, tartományi kormányzó: Manicaland), szül.: 1955.7.23.

96.

Nyanhongo, Magadzire Hubert

Helyettes közlekedési és hírközlési miniszter

97.

Nyathi, George

A ZANU (PF) Politikai Hivatal tudomány- és technológiaügyért felelős helyettes titkára

98.

Nyoni, Sithembiso Gile Glad

Kis-és középvállalkozások fejlesztéséért és munkahelyteremtésért felelős miniszter (a kis- és középvállalkozások fejlesztéséért felelős korábbi miniszter), szül.: 1949.9.20.

99.

Parirenyatwa, David Pagwese

Egészségügyi és gyermekjóléti miniszter (volt helyettes miniszter), szül.: 1950.8.2.

100.

Patel, Khantibhal

A ZANU (PF) Politikai Hivatal pénzügyi titkárhelyettese, szül.: 1928.10.28.

101.

Pote, Selina M.

A ZANU (PF) Politikai Hivatal nemek közötti esélyegyenlőségi és kulturális ügyekért felelős helyettes titkára

102.

Rusere, Tino

Bányászati és bányafejlesztési miniszterhelyettes (volt vízügyi és infrastrukturális fejlesztési ügyekkel foglalkozó miniszterhelyettes), szül.: 1945.5.10.

103.

Sakabuya, Morris

Önkormányzati, közmunkaügyi és városfejlesztési miniszterhelyettes

104.

Sakupwanya, Stanley

A ZANU (PF) Politikai Hivatal egészségügyi és gyermekjóléti helyettes titkára

105.

Samkange, Nelson Tapera Crispen

Tartományi kormányzó, Mashonaland West

106.

Sandi vagy Sachi, E. (?)

A ZANU (PF) Politikai Hivatal nőügyi titkára

107.

Savanhu, Tendai

A ZANU (PF) közlekedési és szociális jóléti helyettes titkára, szül.: 1968.3.21.

108.

Sekeramayi, Sydney (alias Sidney) Tigere

Védelmi miniszter, szül.: 1944.3.30.

109.

Sekeremayi, Lovemore

A Választási Bizottság főtisztviselője

110.

Shamu, Webster

Politikavégrehajtásért felelős államminiszter (az Elnöki Hivatal korábbi politikavégrehajtásért felelős államminisztere), szül.: 1945.6.6.

111.

Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa

ZANU (PF) Politikai Hivatal információs és közzétételi titkára, szül.: 1928.9.29.

112.

Shiri, Perence

A légierő marsallja (légierő), szül.: 1955.11.1.

113.

Shumba, Isaiah Masvayamwando

Oktatási, sport-és kulturális miniszterhelyettes, szül.: 1949.1.3.

114.

Sibanda, Jabulani

A Háborús Veteránok Nemzeti Szövetsége volt elnöke, szül.: 1970.12.31.

115.

Sibanda, Misheck Julius Mpande

Kabinettitkár (122. Charles Utete utódja), szül.: 1949.5.3.

116.

Sibanda, Phillip Valerio (alias Valentine)

A Zimbabwei Nemzeti Hadsereg parancsnoka, alezredes, szül.: 1956.8.25.

117.

Sikosana, Absolom

A ZANU (PF) Politikai Hivatal ifjúságügyi titkára

118.

Stamps, Timothy

Az Elnöki Hivatal egészségügyi tanácsadója, szül.: 1936.10.15.

119.

Tawengwa, Solomon Chirume

A ZANU (PF) Politikai Hivatal pénzügyi titkárhelyettese, szül.: 1940.6.15.

120.

Tungamirai, Josiah T.

A bennszülöttek helyzetének javításával foglalkozó államminiszter, a légierő nyugalmazott marsallja (a ZANU (PF) Politikai Hivatal bennszülöttek helyzetének javításával foglalkozó volt titkára), szül.: 1948.10.8.

121.

Udenge, Samuel

Helyettes gazdaságfejlesztési miniszter

122.

Utete, Charles

Az elnöki földügyi felülvizsgálati bizottság elnöke (volt kabinettitkár), szül.: 1938.10.30.

123.

Veterai, Edmore

Magas rangú rendőrparancsnok-helyettes, Harare felett parancsnokságot gyakorló tiszt

124.

Zimonte, Paradzai

Börtönigazgató, szül.: 1947.3.4.

125.

Zhuwao, Patrick

Tudomány- és technológiaügyi miniszterhelyettes (Megjegyzés: Mugabe unokaöccse)

126.

Zvinavashe, Vitalis

Nyugállományú tábornok (volt védelmi törzsfőnök), 1943.9.27.

---