# Eiropas Savienības L 191/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 191 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 22. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 191

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 22. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1158/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1159/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā | 16 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai
   (
  1
  ) | 18 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005 (2005. gada 6. jūlijs) par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem | 22 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK | 29 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/33/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā | 59 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1158/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1159/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā

16

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai
   (
  1
  )

(
  1

18

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005 (2005. gada 6. jūlijs) par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem

22

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK

29

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/33/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā

59

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas lēmums (2005. gada 22. aprīlis), par Eiropas Drošības pētījumu konsultatīvās padomes dibināšanu | 70 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas lēmums (2005. gada 22. aprīlis), par Eiropas Drošības pētījumu konsultatīvās padomes dibināšanu

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1158/2005

(2005. gada 6. jūlijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1165/98 (3) ir izveidota vienota pamatsistēma Kopienas uzņēmējdarbības statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai, lai analizētu ekonomikas attīstības ciklu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1165/98 (3) ir izveidota vienota pamatsistēma Kopienas uzņēmējdarbības statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai, lai analizētu ekonomikas attīstības ciklu.

| (2) | Īstenojot Regulu (EK) Nr. 1165/98, ko piemēro ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 586/2001 (4), (EK) Nr. 588/2001 (5) un (EK) Nr. 606/2001 (6), kuras attiecīgi ir par ražošanas pamatgrupējumu definēšanu, mainīgo lielumu definēšanu un par izņēmumu piešķiršanu dalībvalstīm, ir izveidots praktiskas pieredzes kopums, kas ļauj noteikt pasākumus, kas vajadzīgi turpmākiem uzlabojumiem īstermiņa statistikas jomā. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Regulu (EK) Nr. 1165/98, ko piemēro ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 586/2001 (4), (EK) Nr. 588/2001 (5) un (EK) Nr. 606/2001 (6), kuras attiecīgi ir par ražošanas pamatgrupējumu definēšanu, mainīgo lielumu definēšanu un par izņēmumu piešķiršanu dalībvalstīm, ir izveidots praktiskas pieredzes kopums, kas ļauj noteikt pasākumus, kas vajadzīgi turpmākiem uzlabojumiem īstermiņa statistikas jomā.

| (3) | Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN) savā EMS statistikas prasību rīcības plānā un turpmākos progresa ziņojumos par minētā plāna īstenošanu ir izvirzījusi nozīmīgus papildu faktorus tās statistikas uzlabošanai, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1165/98. |
| --- | --- |

(3)

Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN) savā EMS statistikas prasību rīcības plānā un turpmākos progresa ziņojumos par minētā plāna īstenošanu ir izvirzījusi nozīmīgus papildu faktorus tās statistikas uzlabošanai, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1165/98.

| (4) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) monetārajai politikai ir vajadzīga turpmāka īstermiņa statistikas attīstība, kā tas minēts bankas dokumentā par ECB Statistikas prasībām vispārējās ekonomiskās statistikas jomā, un jo īpaši tai ir vajadzīgi savlaicīgi, uzticami un jēgpilni statistiskie kopumi par eurozonu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) monetārajai politikai ir vajadzīga turpmāka īstermiņa statistikas attīstība, kā tas minēts bankas dokumentā par ECB Statistikas prasībām vispārējās ekonomiskās statistikas jomā, un jo īpaši tai ir vajadzīgi savlaicīgi, uzticami un jēgpilni statistiskie kopumi par eurozonu.

| (5) | Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (7), ir noteikusi galvenos Eiropas ekonomiskos rādītājus (PEEI), kas aptver ne tikai Regulas (EK) Nr. 1165/98 darbības jomu. |
| --- | --- |

(5)

Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (7), ir noteikusi galvenos Eiropas ekonomiskos rādītājus (PEEI), kas aptver ne tikai Regulas (EK) Nr. 1165/98 darbības jomu.

| (6) | Tādēļ ir nepieciešams grozīt Regulu (EK) Nr. 1165/98 jomās, kas ir īpaši svarīgas monetārajai politikai un ekonomikas attīstības cikla izpētei. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ ir nepieciešams grozīt Regulu (EK) Nr. 1165/98 jomās, kas ir īpaši svarīgas monetārajai politikai un ekonomikas attīstības cikla izpētei.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu. |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu.

| (8) | Lisabonas stratēģijas par izaugsmi un nodarbinātību īstenojumā ir ietverta nevajadzīgu apgrūtinājumu samazināšana uzņēmējdarbībai un jaunu tehnoloģiju izplatīšana, |
| --- | --- |

(8)

Lisabonas stratēģijas par izaugsmi un nodarbinātību īstenojumā ir ietverta nevajadzīgu apgrūtinājumu samazināšana uzņēmējdarbībai un jaunu tehnoloģiju izplatīšana,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1165/98 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | vienīgajai daļai pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | dalību Eiropas izlases shēmās, ko koordinē Statistikas birojs, lai izstrādātu Eiropas tāmes.
  Pirmajā daļā minēto shēmu detaļas ir noteiktas pielikumos. To apstiprināšanu un īstenošanu reglamentē 18. pantā noteiktā procedūra.
  Eiropas izlases shēmas izstrādā, ja valsts izlases shēmas neatbilst Eiropas prasībām. Pie tam dalībvalstis var izvēlēties iesaistīties Eiropas izlases shēmās, ja šādas shēmas rada iespēju ievērojami samazināt statistikas sistēmu izmaksas vai uzņēmējdarbības apgrūtinājumus, ko rada atbilstība Eiropas prasībām. Iesaistīšanās Eiropas izlases shēmā izpilda dalībvalsts nosacījumus attiecīgā mainīgā lieluma sniegšanai atbilstīgi šādas shēmas mērķim. Eiropas izlases shēmas var būt vērstas uz nosacījumiem, detalizācijas pakāpi un datu nosūtīšanas termiņiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 4. panta 2. punktu groza šādi:

a)

vienīgajai daļai pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

dalību Eiropas izlases shēmās, ko koordinē Statistikas birojs, lai izstrādātu Eiropas tāmes.

Pirmajā daļā minēto shēmu detaļas ir noteiktas pielikumos. To apstiprināšanu un īstenošanu reglamentē 18. pantā noteiktā procedūra.

Eiropas izlases shēmas izstrādā, ja valsts izlases shēmas neatbilst Eiropas prasībām. Pie tam dalībvalstis var izvēlēties iesaistīties Eiropas izlases shēmās, ja šādas shēmas rada iespēju ievērojami samazināt statistikas sistēmu izmaksas vai uzņēmējdarbības apgrūtinājumus, ko rada atbilstība Eiropas prasībām. Iesaistīšanās Eiropas izlases shēmā izpilda dalībvalsts nosacījumus attiecīgā mainīgā lieluma sniegšanai atbilstīgi šādas shēmas mērķim. Eiropas izlases shēmas var būt vērstas uz nosacījumiem, detalizācijas pakāpi un datu nosūtīšanas termiņiem.”;

| b) | pievieno šādu daļu:
  “Obligātos apsekojumus izmanto, lai iegūtu informāciju, kas vēl nav pieejama (noteiktajā termiņā) citos avotos, piemēram, reģistros. Apsekojumus veic, attiecīgos gadījumos izmantojot elektroniskas aptaujas anketas un aptaujas anketas tīmeklī.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“Obligātos apsekojumus izmanto, lai iegūtu informāciju, kas vēl nav pieejama (noteiktajā termiņā) citos avotos, piemēram, reģistros. Apsekojumus veic, attiecīgos gadījumos izmantojot elektroniskas aptaujas anketas un aptaujas anketas tīmeklī.”;

| 2) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “3. | Mainīgo lielumu kvalitāti regulāri pārbauda, salīdzinot tos ar citu statistikas informāciju, un šādu pārbaudi veic katra dalībvalsts un Komisija (Statistikas birojs). Turklāt pārbauda to iekšējo konsekvenci.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.

Mainīgo lielumu kvalitāti regulāri pārbauda, salīdzinot tos ar citu statistikas informāciju, un šādu pārbaudi veic katra dalībvalsts un Komisija (Statistikas birojs). Turklāt pārbauda to iekšējo konsekvenci.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “4. | Kvalitātes novērtējumu izdara, salīdzinot ieguvumus, ko sniedz datu pieejamība, ar savākšanas izmaksām un uzņēmumiem, jo īpaši maziem uzņēmumiem, radīto apgrūtinājumu. Lai veiktu šo novērtējumu, dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai nepieciešamo informāciju atbilstīgi kopējai Eiropas metodoloģijai, ko Komisija izstrādājusi cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.

Kvalitātes novērtējumu izdara, salīdzinot ieguvumus, ko sniedz datu pieejamība, ar savākšanas izmaksām un uzņēmumiem, jo īpaši maziem uzņēmumiem, radīto apgrūtinājumu. Lai veiktu šo novērtējumu, dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai nepieciešamo informāciju atbilstīgi kopējai Eiropas metodoloģijai, ko Komisija izstrādājusi cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm.”;

| 3) | regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Komisija, apspriedusies ar Statistikas programmu komiteju, līdz 2006. gada 11. februārim publicē ieteicamās metodoloģijas rokasgrāmatu, kurā izskaidroti pielikumos izklāstītie noteikumi, kā arī ietverti norādījumi attiecībā uz īstermiņa statistiku.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Komisija, apspriedusies ar Statistikas programmu komiteju, līdz 2006. gada 11. februārim publicē ieteicamās metodoloģijas rokasgrāmatu, kurā izskaidroti pielikumos izklāstītie noteikumi, kā arī ietverti norādījumi attiecībā uz īstermiņa statistiku.”;

| 4) | regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Komisija līdz 2008. gada 11. augustam un pēc tam ik pēc trim gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par statistiku, kura apkopota, ievērojot šo regulu, un jo īpaši par tās atbilstību un kvalitāti, kā arī rādītāju pārskatīšanu. Ziņojumā arī īpašu uzmanību pievērš statistikas sistēmas izmaksām un šīs regulas radītajiem apgrūtinājumiem uzņēmējdarbībai attiecībā pret tās ieguvumiem. Tajā ziņo par paraugpraksi, kā samazināt apgrūtinājumus uzņēmējdarbībai, un norāda apgrūtinājumu un izmaksu samazināšanas veidus.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Komisija līdz 2008. gada 11. augustam un pēc tam ik pēc trim gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par statistiku, kura apkopota, ievērojot šo regulu, un jo īpaši par tās atbilstību un kvalitāti, kā arī rādītāju pārskatīšanu. Ziņojumā arī īpašu uzmanību pievērš statistikas sistēmas izmaksām un šīs regulas radītajiem apgrūtinājumiem uzņēmējdarbībai attiecībā pret tās ieguvumiem. Tajā ziņo par paraugpraksi, kā samazināt apgrūtinājumus uzņēmējdarbībai, un norāda apgrūtinājumu un izmaksu samazināšanas veidus.”;

| 5) | regulas 17. pantu papildina ar šādu punktu:






  “j) | Eiropas izlases shēmu izveide (4. pants).”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 17. pantu papildina ar šādu punktu:

“j)

Eiropas izlases shēmu izveide (4. pants).”;

| 6) | regulas A līdz D pielikumu groza saskaņā ar pielikumu. |
| --- | --- |

6)

regulas A līdz D pielikumu groza saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2005. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 158, 15.6.2004., 3. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 22. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 2005. gada 6. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 162, 5.6.1998.,1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 86, 27.3.2001., 11. lpp.

4

(5)  OV L 86, 27.3.2001., 18. lpp.

5

(6)  OV L 92, 2.4.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

7

---

PIELIKUMS

A) DAĻA

AR ŠO REGULAS (EK) Nr. 1165/98 A PIELIKUMU GROZA ŠĀDI:

Darbības joma

Pielikuma a) iedaļas (“Darbības joma”) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“Šis pielikums attiecas uz visām darbībām, kas uzskaitītas NACE C līdz E iedaļā, vai — attiecīgos gadījumos — visiem ražojumiem, kas uzskaitīti CPA C līdz E iedaļā.”

Mainīgo lielumu saraksts

Ar šo pielikuma c) iedaļas (“Mainīgo lielumu saraksts”) tekstu groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 1. punktam pievieno šādu mainīgo lielumu:






  “Mainīgais lielums | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 340 | Importa cenas” |

1)

minētās iedaļas 1. punktam pievieno šādu mainīgo lielumu:

“Mainīgais lielums

Nosaukums

340

Importa cenas”

| 2) | minētās iedaļas 2) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Informāciju par ārējam tirgum paredzētas produkcijas izlaides cenām (Nr. 312) un importa cenām (Nr. 340) var apkopot, izmantojot vienības vērtības ražojumiem, kuru izcelsme ir ārējā tirdzniecībā vai citos avotos, tikai gadījumos, kad salīdzinājumā ar specifisku informāciju par cenām ievērojami nepazeminās kvalitāte. Komisija saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru paredz nosacījumus, lai varētu nodrošināt vajadzīgo datu kvalitāti.”; |
| --- | --- | --- |

2)

minētās iedaļas 2) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Informāciju par ārējam tirgum paredzētas produkcijas izlaides cenām (Nr. 312) un importa cenām (Nr. 340) var apkopot, izmantojot vienības vērtības ražojumiem, kuru izcelsme ir ārējā tirdzniecībā vai citos avotos, tikai gadījumos, kad salīdzinājumā ar specifisku informāciju par cenām ievērojami nepazeminās kvalitāte. Komisija saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru paredz nosacījumus, lai varētu nodrošināt vajadzīgo datu kvalitāti.”;

| 3) | minētās iedaļas 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “9. | Informācija par produkcijas izlaides cenām un importa cenām (Nr. 310, 311, 312 un 340) nav prasīta šādām NACE, attiecīgi CPA grupām: 12.0, 22.1, 23.3, 29.6, 35.1, 35.3, 37.1, 37.2. Grupu sarakstu var pārskatīt līdz 2008. gada 11. augustam saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.”; |
| --- | --- | --- |

3)

minētās iedaļas 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“9.

Informācija par produkcijas izlaides cenām un importa cenām (Nr. 310, 311, 312 un 340) nav prasīta šādām NACE, attiecīgi CPA grupām: 12.0, 22.1, 23.3, 29.6, 35.1, 35.3, 37.1, 37.2. Grupu sarakstu var pārskatīt līdz 2008. gada 11. augustam saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.”;

| 4) | pievieno šādu punktu:






  “10. | Importa cenu mainīgo lielumu (Nr. 340) aprēķina, pamatojoties uz CPA ražojumiem. Darbības veida vienības par importu var klasificēt ārpus NACE C līdz E iedaļā norādītajām darbībām.” |
| --- | --- | --- |

4)

pievieno šādu punktu:

“10.

Importa cenu mainīgo lielumu (Nr. 340) aprēķina, pamatojoties uz CPA ražojumiem. Darbības veida vienības par importu var klasificēt ārpus NACE C līdz E iedaļā norādītajām darbībām.”

Forma

Pielikuma d) iedaļas (“Forma”) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

| “1. | Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā. |
| --- | --- |

“1.

Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā.

| 2. | Pie tam ražošanas mainīgo lielumu (Nr. 110) un nostrādāto stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) nosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, ko nosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Pie tam ražošanas mainīgo lielumu (Nr. 110) un nostrādāto stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) nosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, ko nosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

| 3. | Turklāt dalībvalstis drīkst nosūtīt sezonāli koriģētus mainīgos lielumus, kā arī tās drīkst nosūtīt mainīgos lielumus tendenču ciklu formā. Tikai tad, ja dati nav nosūtīti šādās formās, Komisija (Statistikas birojs) drīkst sniegt un publicēt sezonāli koriģētus mainīgos lielumus un tendenču ciklu dinamiskās rindas šiem mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- |

3.

Turklāt dalībvalstis drīkst nosūtīt sezonāli koriģētus mainīgos lielumus, kā arī tās drīkst nosūtīt mainīgos lielumus tendenču ciklu formā. Tikai tad, ja dati nav nosūtīti šādās formās, Komisija (Statistikas birojs) drīkst sniegt un publicēt sezonāli koriģētus mainīgos lielumus un tendenču ciklu dinamiskās rindas šiem mainīgajiem lielumiem.

| 4. | Mainīgie lielumi Nr. 110, 310, 311, 312 un 340 jānosūta kā indekss. Citi mainīgie lielumi jānosūta vai nu kā indekss, vai arī absolūtos skaitļos.” |
| --- | --- |

4.

Mainīgie lielumi Nr. 110, 310, 311, 312 un 340 jānosūta kā indekss. Citi mainīgie lielumi jānosūta vai nu kā indekss, vai arī absolūtos skaitļos.”

Pārskata periods

Pielikuma e) iedaļā (“Pārskata periods”) pievieno šādu mainīgo lielumu:

| “Mainīgais lielums | Pārskata periods |
| --- | --- |
| 340 | mēnesis” |

“Mainīgais lielums

Pārskata periods

340

mēnesis”

Detalizācijas pakāpe

Pielikuma f) iedaļu (“Detalizācijas pakāpe”) groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “1. | Visi mainīgie lielumi, izņemot importa cenas mainīgo lielumu (Nr. 340), jānosūta NACE iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. Mainīgo lielumu Nr. 340 ziņo CPA iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. |
| --- | --- | --- |

1)

minētās iedaļas 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.

Visi mainīgie lielumi, izņemot importa cenas mainīgo lielumu (Nr. 340), jānosūta NACE iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. Mainīgo lielumu Nr. 340 ziņo CPA iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī.

NACE

CPA

| 2. | Turklāt NACE D iedaļas ražošanas rādītājs (Nr. 110) un produkcijas izlaides cenu rādītājs (Nr. 310, 311, 312) ir jānosūta NACE trīs ciparu un četru ciparu līmenī. Nosūtītajiem ražošanas un produkcijas izlaides cenu rādītājiem trīs ciparu un četru ciparu līmenī ir jāatbilst vismaz 90 % no kopējās pievienotās vērtības NACE D iedaļā katrai dalībvalstij attiecīgajā bāzes gadā. Mainīgos lielumus nav nepieciešams nosūtīt šādā detalizētā līmenī tām dalībvalstīm, kuru kopējā pievienotā vērtība NACE D iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.” |
| --- | --- |

2.

Turklāt NACE D iedaļas ražošanas rādītājs (Nr. 110) un produkcijas izlaides cenu rādītājs (Nr. 310, 311, 312) ir jānosūta NACE trīs ciparu un četru ciparu līmenī. Nosūtītajiem ražošanas un produkcijas izlaides cenu rādītājiem trīs ciparu un četru ciparu līmenī ir jāatbilst vismaz 90 % no kopējās pievienotās vērtības NACE D iedaļā katrai dalībvalstij attiecīgajā bāzes gadā. Mainīgos lielumus nav nepieciešams nosūtīt šādā detalizētā līmenī tām dalībvalstīm, kuru kopējā pievienotā vērtība NACE D iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.”

NACE

NACE

NACE

NACE

| 2) | minētās iedaļas 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “4. | Pie tam visi mainīgie lielumi, izņemot apgrozījuma un jauno pasūtījumu mainīgos lielumus (Nr. 120, 121, 122, 130, 131, 132), jānosūta attiecībā uz kopējo rūpniecības nozari, kas noteikta kā NACE C līdz E iedaļa, un ražošanas pamatgrupējumiem (RPG), kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 586/2001 (1). |
| --- | --- | --- |

2)

minētās iedaļas 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.

Pie tam visi mainīgie lielumi, izņemot apgrozījuma un jauno pasūtījumu mainīgos lielumus (Nr. 120, 121, 122, 130, 131, 132), jānosūta attiecībā uz kopējo rūpniecības nozari, kas noteikta kā NACE C līdz E iedaļa, un ražošanas pamatgrupējumiem (RPG), kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 586/2001 (1).

NACE

1

| 3. | Pievieno šādus punktus:






  “5. | Apgrozījuma mainīgie lielumi (Nr. 120, 121, 122) jānosūta attiecībā uz kopējo rūpniecības nozari, kas noteikta kā NACE C un D iedaļa, un RPG, izņemot ražošanas pamatgrupējumu, kas noteikts ar enerģiju saistītām darbībām. |
| --- | --- | --- |

3.

Pievieno šādus punktus:

“5.

Apgrozījuma mainīgie lielumi (Nr. 120, 121, 122) jānosūta attiecībā uz kopējo rūpniecības nozari, kas noteikta kā NACE C un D iedaļa, un RPG, izņemot ražošanas pamatgrupējumu, kas noteikts ar enerģiju saistītām darbībām.

NACE

| 6. | Jauno pasūtījumu mainīgie lielumi (Nr. 130, 131, 132) jānosūta attiecībā uz kopējo ražošanu NACE D iedaļā un samazinātu skaitu RPG, kas attiecas uz NACE nodaļām, kuras noteiktas šā pielikuma c) iedaļas (“Mainīgo lielumu saraksts”) 8. punktā. |
| --- | --- |

6.

Jauno pasūtījumu mainīgie lielumi (Nr. 130, 131, 132) jānosūta attiecībā uz kopējo ražošanu NACE D iedaļā un samazinātu skaitu RPG, kas attiecas uz NACE nodaļām, kuras noteiktas šā pielikuma c) iedaļas (“Mainīgo lielumu saraksts”) 8. punktā.

NACE

NACE

| 7. | Importa cenu mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta attiecībā uz kopējo rūpniecības produkciju CPA C līdz E iedaļā un RPG, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 586/2001, attiecībā uz CPA ražojumu grupējumiem. Šis mainīgais lielums nav jānosūta tām dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu. |
| --- | --- |

7.

Importa cenu mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta attiecībā uz kopējo rūpniecības produkciju CPA C līdz E iedaļā un RPG, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 586/2001, attiecībā uz CPA ražojumu grupējumiem. Šis mainīgais lielums nav jānosūta tām dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu.

| 8. | Importa cenu mainīgajam lielumam (Nr. 340) Komisija var saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru paredzēt Eiropas izlases shēmas piemērošanas noteikumus, kā noteikts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

8.

Importa cenu mainīgajam lielumam (Nr. 340) Komisija var saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru paredzēt Eiropas izlases shēmas piemērošanas noteikumus, kā noteikts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā.

| 9. | Ārējā tirgus mainīgie lielumi (Nr. 122, 132 un 312) jānosūta saskaņā ar sadalījumu eurozonā un ārpus eurozonas. Šo sadalījumu piemēro kopējai rūpniecības nozarei, kas noteikta kā NACE C līdz E iedaļa, RPG, NACE iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. Mainīgajam lielumam Nr. 122 nav nepieciešama informācija par NACE E iedaļu. Turklāt importa cenu mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta saskaņā ar sadalījumu eurozonā un ārpus eurozonas. Šo sadalījumu piemēro kopējai rūpniecības nozarei, kas noteikta kā CPA C līdz E iedaļa, RPG, CPA iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. Lai veiktu eurozonas un ārpus eurozonas sadalījumu, Komisija var saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru paredzēt Eiropas izlases shēmu piemērošanas noteikumus, kā paredzēts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. Eiropas izlases shēmā var būt ierobežota importa cenu mainīgā lieluma darbības joma, to attiecinot tikai uz ražojumu importu no tādām valstīm, kas ir ārpus eurozonas. Dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu, mainīgo lielumu Nr. 122, 132, 312 un 340 sadalījums eurozonā un ārpus tās nav jānosūta. |
| --- | --- |

9.

Ārējā tirgus mainīgie lielumi (Nr. 122, 132 un 312) jānosūta saskaņā ar sadalījumu eurozonā un ārpus eurozonas. Šo sadalījumu piemēro kopējai rūpniecības nozarei, kas noteikta kā NACE C līdz E iedaļa, RPG, NACE iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. Mainīgajam lielumam Nr. 122 nav nepieciešama informācija par NACE E iedaļu. Turklāt importa cenu mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta saskaņā ar sadalījumu eurozonā un ārpus eurozonas. Šo sadalījumu piemēro kopējai rūpniecības nozarei, kas noteikta kā CPA C līdz E iedaļa, RPG, CPA iedaļas (1 burts), apakšiedaļas (2 burti) un nodaļas 2 ciparu līmenī. Lai veiktu eurozonas un ārpus eurozonas sadalījumu, Komisija var saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru paredzēt Eiropas izlases shēmu piemērošanas noteikumus, kā paredzēts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. Eiropas izlases shēmā var būt ierobežota importa cenu mainīgā lieluma darbības joma, to attiecinot tikai uz ražojumu importu no tādām valstīm, kas ir ārpus eurozonas. Dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu, mainīgo lielumu Nr. 122, 132, 312 un 340 sadalījums eurozonā un ārpus tās nav jānosūta.

NACE

NACE

| 10. | Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE C, D un E iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta dati tikai par kopējo rūpniecības nozari, RPG, un NACE iedaļu līmenī vai CPA iedaļu līmenī.” |
| --- | --- |

10.

Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE C, D un E iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta dati tikai par kopējo rūpniecības nozari, RPG, un NACE iedaļu līmenī vai CPA iedaļu līmenī.”

Datu nosūtīšanas termiņi

Pielikuma g) iedaļu (“Datu nosūtīšanas termiņi”) groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 1. punktā dažus mainīgos lielumus groza vai pievieno šādi:






  “Mainīgais lielums | Termiņi |
| --- | --- | --- |
| 110 | 1 mēnesis un 10 kalendārās dienas |
| (...) | (...) |
| 210 | 2 mēneši |
| (...) | (...) |
| 340 | 1 mēnesis un 15 kalendārās dienas” |

1)

minētās iedaļas 1. punktā dažus mainīgos lielumus groza vai pievieno šādi:

“Mainīgais lielums

Termiņi

110

1 mēnesis un 10 kalendārās dienas

(...)

(...)

210

2 mēneši

(...)

(...)

340

1 mēnesis un 15 kalendārās dienas”

| 2) | minētās iedaļas 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Termiņš drīkst būt līdz 15 kalendārajām dienām ilgāks attiecībā uz datiem no NACE grupas un klases līmeņiem vai CPA grupas un klases līmeņiem.
  Datiem par kopējo rūpniecības nozari, RPG, NACE iedaļu un nodaļu līmenī vai CPA iedaļu un nodaļu līmenī, termiņš drīkst būt līdz 15 kalendārajām dienām ilgāks tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE C, D un E iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 3 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.” |
| --- | --- | --- |

2)

minētās iedaļas 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Termiņš drīkst būt līdz 15 kalendārajām dienām ilgāks attiecībā uz datiem no NACE grupas un klases līmeņiem vai CPA grupas un klases līmeņiem.

Datiem par kopējo rūpniecības nozari, RPG, NACE iedaļu un nodaļu līmenī vai CPA iedaļu un nodaļu līmenī, termiņš drīkst būt līdz 15 kalendārajām dienām ilgāks tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE C, D un E iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 3 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.”

Eksperimentāli pētījumi

Pielikuma h) iedaļā (“Eksperimentāli pētījumi”) svītro 2. un 3. punktu.

Pirmais pārskata periods

Pielikuma i) iedaļai (“Pirmais pārskata periods”) pievieno šādas daļas:

“Pirmais pārskata periods, lai nosūtītu ārējā tirgus mainīgo lielumu sadalījumu eurozonā un ārpus tās, ir ne vēlāk kā 2005. gada janvāris.

Pirmais pārskata periods mainīgajam lielumam Nr. 340 ir ne vēlāk kā 2006. gada janvāris ar nosacījumu, ka piemērotais bāzes gads ir vēlākais 2005. gads.”

Pārejas posms

Pielikuma j) iedaļai (“Pārejas posms”) pievieno šādus punktus:

| “3. | Mainīgajam lielumam Nr. 340 un mainīgo lielumu Nr. 122, 132, 312 un 340 sadalījumam eurozonā un ārpus tās saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā. |
| --- | --- |

“3.

Mainīgajam lielumam Nr. 340 un mainīgo lielumu Nr. 122, 132, 312 un 340 sadalījumam eurozonā un ārpus tās saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā.

| 4. | Mainīgā lieluma Nr. 110 datu nosūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā. |
| --- | --- |

4.

Mainīgā lieluma Nr. 110 datu nosūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā.

| 5. | Mainīgā lieluma Nr. 210 datu nosūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2006. gada 11. augustā.” |
| --- | --- |

5.

Mainīgā lieluma Nr. 210 datu nosūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2006. gada 11. augustā.”

B) DAĻA

AR ŠO REGULAS (EK) Nr. 1165/98 B PIELIKUMU GROZA ŠĀDI:

Mainīgo lielumu saraksts

Pielikuma c) iedaļu (“Mainīgo lielumu saraksts”) ar šo groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “5. | Tikai tad, ja nav pieejami celtniecības izmaksu mainīgie lielumi (Nr. 320, 321, 322), tos drīkst aizstāt ar produkcijas izlaides cenu mainīgo lielumu (Nr. 310). Šādu praksi var piemērot līdz 2010. gada 11. augustam.”; |
| --- | --- | --- |

1)

minētās iedaļas 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.

Tikai tad, ja nav pieejami celtniecības izmaksu mainīgie lielumi (Nr. 320, 321, 322), tos drīkst aizstāt ar produkcijas izlaides cenu mainīgo lielumu (Nr. 310). Šādu praksi var piemērot līdz 2010. gada 11. augustam.”;

| 2) | pievieno šādu 6. punktu:






  “6. | Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šo izpēti veic, ņemot vērā datu savākšanas radītos ieguvumus attiecībā pret savākšanas izmaksām un ar to radīto apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai:






  a) | novērtētu to, vai būtu lietderīgi produkcijas izlaides cenu mainīgo lielumu (Nr. 310) sniegt ik ceturksni; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

pievieno šādu 6. punktu:

“6.

Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šo izpēti veic, ņemot vērā datu savākšanas radītos ieguvumus attiecībā pret savākšanas izmaksām un ar to radīto apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai:

a)

novērtētu to, vai būtu lietderīgi produkcijas izlaides cenu mainīgo lielumu (Nr. 310) sniegt ik ceturksni;

| b) | noteiktu piemērotu metodoloģiju datu savākšanai un rādītāju aprēķināšanai. |
| --- | --- |

b)

noteiktu piemērotu metodoloģiju datu savākšanai un rādītāju aprēķināšanai.

Komisija ne vēlāk kā 2006. gada 11. augustā iesniedz priekšlikumu definīcijai, ko piemēros izlaides cenu mainīgajam lielumam.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par izpētes rezultātiem ne vēlāk kā 2007. gada 11. augustā.

Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru Komisija ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā nolemj, vai piemērot 17. panta b) punktu, lai aizvietotu celtniecības izmaksu mainīgo lielumu ar produkcijas izlaides cenu mainīgo lielumu no 2010. bāzes gada.”

Forma

Pielikuma d) iedaļas (“Forma”) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

| “1. | Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā. |
| --- | --- |

“1.

Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā.

| 2. | Pie tam ražošanas mainīgie lielumi (Nr. 110, 115, 116) un nostrādāto stundu mainīgais lielums (Nr. 220) jānosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, ko nosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Pie tam ražošanas mainīgie lielumi (Nr. 110, 115, 116) un nostrādāto stundu mainīgais lielums (Nr. 220) jānosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, ko nosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

| 3. | Turklāt dalībvalstis drīkst nosūtīt sezonāli koriģētus mainīgos lielumus, kā arī drīkst nosūtīt mainīgos lielumus tendenču ciklu formā. Tikai tad, ja dati nav nosūtīti šādās formās, Komisija (Statistikas birojs) drīkst sniegt un publicēt sezonāli koriģētus lielumus un tendenču ciklu dinamiskās rindas mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- |

3.

Turklāt dalībvalstis drīkst nosūtīt sezonāli koriģētus mainīgos lielumus, kā arī drīkst nosūtīt mainīgos lielumus tendenču ciklu formā. Tikai tad, ja dati nav nosūtīti šādās formās, Komisija (Statistikas birojs) drīkst sniegt un publicēt sezonāli koriģētus lielumus un tendenču ciklu dinamiskās rindas mainīgajiem lielumiem.

| 4. | Mainīgie lielumi Nr. 110, 115, 116, 320, 321 un 322 jānosūta kā indekss. Mainīgie lielumi Nr. 411 un 412 jānosūta absolūtos skaitļos. Citi mainīgie lielumi jānosūta vai nu kā indekss, vai arī absolūtos skaitļos.” |
| --- | --- |

4.

Mainīgie lielumi Nr. 110, 115, 116, 320, 321 un 322 jānosūta kā indekss. Mainīgie lielumi Nr. 411 un 412 jānosūta absolūtos skaitļos. Citi mainīgie lielumi jānosūta vai nu kā indekss, vai arī absolūtos skaitļos.”

Pārskata periods

Pielikuma e) iedaļas (“Pārskata periods”) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“Mēneša pārskata periodu piemēro mainīgajiem lielumiem Nr. 110, 115 un 116. Uz visiem citiem šajā pielikumā minētajiem mainīgajiem lielumiem attiecas vismaz ceturkšņa pārskata periods.

Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE F iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jāsagādā tikai mainīgie lielumi Nr. 110, 115 un 116 ar ceturkšņa pārskata periodu.”

Detalizācijas pakāpe

Pielikuma f) iedaļai (“Detalizācijas pakāpe”) pievieno šādu punktu:

| “6. | Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE F iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta dati tikai par kopējo būvniecību (NACE iedaļu līmenis).” |
| --- | --- |

“6.

Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE F iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta dati tikai par kopējo būvniecību (NACE iedaļu līmenis).”

Datu nosūtīšanas termiņi

Pielikuma g) iedaļā (“Datu nosūtīšanas termiņi”) mainīgos lielumus Nr. 110, 115, 116 un 210 aizstāj ar šādiem mainīgajiem lielumiem:

| “Mainīgais lielums | Termiņi |
| --- | --- |
| 110 | 1 mēnesis un 15 kalendārās dienas |
| 115 | 1 mēnesis un 15 kalendārās dienas |
| 116 | 1 mēnesis un 15 kalendārās dienas |
| (...) | (...) |
| 210 | 2 mēneši” |

“Mainīgais lielums

Termiņi

110

1 mēnesis un 15 kalendārās dienas

115

1 mēnesis un 15 kalendārās dienas

116

1 mēnesis un 15 kalendārās dienas

(...)

(...)

210

2 mēneši”

Eksperimentāli pētījumi

Pielikuma h) iedaļā (“Eksperimentāli pētījumi”) svītro 1. un 3. punktu.

.

Pirmais pārskata gads

Pielikuma i) iedaļai (“Pirmais pārskata gads”) pievieno šādu daļu:

“Pirmais pārskata periods mainīgo lielumu Nr. 110, 115 un 116 nosūtīšanai ar mēneša pārskata periodu ir vēlākais 2005. gada janvāris.”

Pārejas posms

Pielikuma j) iedaļai (“Pārejas posms”) pievieno šādus punktus:

| “3. | Mainīgo lielumu Nr. 110, 115 un 116 pārskata periodu grozījumiem saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā. |
| --- | --- |

“3.

Mainīgo lielumu Nr. 110, 115 un 116 pārskata periodu grozījumiem saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā.

| 4. | Mainīgo lielumu Nr. 110, 115, 116 un 210 datu pārsūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā.” |
| --- | --- |

4.

Mainīgo lielumu Nr. 110, 115, 116 un 210 datu pārsūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas 2007. gada 11. augustā.”

C) DAĻA

AR ŠO REGULAS (EK) Nr. 1165/98 C PIELIKUMU GROZA ŠĀDI:

Mainīgo lielumu saraksts

Pielikuma c) iedaļai (“Mainīgo lielumu saraksts”) pievieno šādu punktu:

| “4. | Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šo izpēti veic, ņemot vērā datu savākšanas radītos ieguvumus attiecībā pret savākšanas izmaksām un ar to radīto apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai:






  a) | novērtētu to, vai būtu lietderīgi nostrādātu stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) attiecībā uz mazumtirdzniecību un remontdarbiem nosūtīt ik ceturksni; |
| --- | --- | --- |

“4.

Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šo izpēti veic, ņemot vērā datu savākšanas radītos ieguvumus attiecībā pret savākšanas izmaksām un ar to radīto apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai:

a)

novērtētu to, vai būtu lietderīgi nostrādātu stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) attiecībā uz mazumtirdzniecību un remontdarbiem nosūtīt ik ceturksni;

| b) | novērtētu to, vai būtu lietderīgi bruto algu mainīgo lielumu (Nr. 230) attiecībā uz mazumtirdzniecību un remontdarbiem nosūtīt ik ceturksni; |
| --- | --- |

b)

novērtētu to, vai būtu lietderīgi bruto algu mainīgo lielumu (Nr. 230) attiecībā uz mazumtirdzniecību un remontdarbiem nosūtīt ik ceturksni;

| c) | noteiktu piemērotu metodoloģiju datu savākšanai un rādītāju aprēķināšanai. |
| --- | --- |

c)

noteiktu piemērotu metodoloģiju datu savākšanai un rādītāju aprēķināšanai.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par izpētes rezultātiem ne vēlāk kā 2007. gada 11. augustā.

Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru Komisija ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā nolemj, vai piemērot 17. panta b) punktu, lai iekļautu nostrādāto stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) un bruto algas mainīgo lielumu (Nr. 230) no 2010. bāzes gada.”

Forma

Pielikuma d) iedaļas (“Forma”) 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

| “1. | Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā. |
| --- | --- |

“1.

Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā.

| 2. | Apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) un pārdošanas apjoma mainīgais lielums (Nr. 123) jānosūta arī formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, kas jānosūta darba dienu skaitam pielāgotajā formā, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.” |
| --- | --- |

2.

Apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) un pārdošanas apjoma mainīgais lielums (Nr. 123) jānosūta arī formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, kas jānosūta darba dienu skaitam pielāgotajā formā, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.”

Detalizācijas pakāpe

Pielikuma f) iedaļu (“Detalizācijas pakāpe”) groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) un noieta deflatora/pārdošanas apjoma mainīgie lielumi (Nr. 330/123) jānosūta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi. Nodarbināto personu skaita mainīgais lielums (Nr. 210) jānosūta saskaņā ar 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi.” |
| --- | --- | --- |

1)

minētās iedaļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) un noieta deflatora/pārdošanas apjoma mainīgie lielumi (Nr. 330/123) jānosūta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi. Nodarbināto personu skaita mainīgais lielums (Nr. 210) jānosūta saskaņā ar 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi.”

| 2) | pievieno šādu punktu:






  “5. | Dalībvalstīm, kuru apgrozījums NACE 52. nodaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāks nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta tikai apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) un noieta deflatora/pārdošanas apjoma mainīgie lielumi (Nr. 330/123) saskaņā ar 3. un 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi.” |
| --- | --- | --- |

2)

pievieno šādu punktu:

“5.

Dalībvalstīm, kuru apgrozījums NACE 52. nodaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāks nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta tikai apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) un noieta deflatora/pārdošanas apjoma mainīgie lielumi (Nr. 330/123) saskaņā ar 3. un 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi.”

NACE

Datu nosūtīšanas termiņi

Pielikuma g) iedaļas (“Datu nosūtīšanas termiņi”) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

| “1. | Mainīgos lielumus apgrozījumam (Nr. 120) un noieta deflatoram/pārdošanas apjomam (Nr. 330/123) nosūta divos mēnešos saskaņā ar šā pielikuma f) iedaļas 2. punktā noteikto detalizācijas pakāpi. Termiņš drīkst būt līdz 15 dienām ilgāks tām dalībvalstīm, kuru 52. nodaļā minētais apgrozījums attiecīgajā bāzes gadā ir mazāks nekā 3 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja. |
| --- | --- |

“1.

Mainīgos lielumus apgrozījumam (Nr. 120) un noieta deflatoram/pārdošanas apjomam (Nr. 330/123) nosūta divos mēnešos saskaņā ar šā pielikuma f) iedaļas 2. punktā noteikto detalizācijas pakāpi. Termiņš drīkst būt līdz 15 dienām ilgāks tām dalībvalstīm, kuru 52. nodaļā minētais apgrozījums attiecīgajā bāzes gadā ir mazāks nekā 3 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.

| 2. | Mainīgos lielumus apgrozījumam (Nr. 120) un noieta deflatoram/pārdošanas apjomam (Nr. 330/123) nosūta viena mēneša laikā saskaņā ar šā pielikuma f) iedaļas 3. un 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi. Dalībvalstis var izvēlēties piedalīties mainīgajos lielumos apgrozījumam un noieta deflatoram/pārdošanas apjomam (Nr. 120. un 330/123) ar piešķīrumiem saskaņā ar Eiropas izlases shēmu, kā noteikts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. Piešķiršanas nosacījumus paredz saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Mainīgos lielumus apgrozījumam (Nr. 120) un noieta deflatoram/pārdošanas apjomam (Nr. 330/123) nosūta viena mēneša laikā saskaņā ar šā pielikuma f) iedaļas 3. un 4. punktā noteikto detalizācijas pakāpi. Dalībvalstis var izvēlēties piedalīties mainīgajos lielumos apgrozījumam un noieta deflatoram/pārdošanas apjomam (Nr. 120. un 330/123) ar piešķīrumiem saskaņā ar Eiropas izlases shēmu, kā noteikts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. Piešķiršanas nosacījumus paredz saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

| 3. | Nodarbināto personu skaita mainīgo lielumu nosūta divos mēnešos pēc pārskata perioda beigām. Termiņš drīkst būt līdz 15 dienām ilgāks tām dalībvalstīm, kuru 52. nodaļā minētais apgrozījums attiecīgajā bāzes gadā ir mazāks nekā 3 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.” |
| --- | --- |

3.

Nodarbināto personu skaita mainīgo lielumu nosūta divos mēnešos pēc pārskata perioda beigām. Termiņš drīkst būt līdz 15 dienām ilgāks tām dalībvalstīm, kuru 52. nodaļā minētais apgrozījums attiecīgajā bāzes gadā ir mazāks nekā 3 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.”

Eksperimentāli pētījumi

Pielikuma h) iedaļā (“Eksperimentāli pētījumi”) svītro 2. un 4. punktu.

.

Pārejas laiks

Pielikuma j) iedaļai (“Pārejas laiks”) pievieno šādu punktu:

| “4. | Mainīgā lieluma Nr. 210 datu nosūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas ne vēlāk kā 2006. gada 11. augustā.” |
| --- | --- |

“4.

Mainīgā lieluma Nr. 210 datu nosūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas ne vēlāk kā 2006. gada 11. augustā.”

D) DAĻA

AR ŠO REGULAS (EK) Nr. 1165/98 D PIELIKUMU GROZA ŠĀDI.

Mainīgo lielumu saraksts

Pielikuma c) iedaļu (“Mainīgo lielumu saraksts”) ar šo groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 1. punktā pievieno šādu mainīgo lielumu:






  “Mainīgie lielumi | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 310 | Produkcijas izlaides cenas” |

1)

minētās iedaļas 1. punktā pievieno šādu mainīgo lielumu:

“Mainīgie lielumi

Nosaukums

310

Produkcijas izlaides cenas”

| 2) | pievieno šādus punktus:






  “3. | Produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310) aptver pakalpojumus, kas ir sniegti klientiem, kuri ir uzņēmumi vai personas, kas pārstāv uzņēmumus. |
| --- | --- | --- |

2)

pievieno šādus punktus:

“3.

Produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310) aptver pakalpojumus, kas ir sniegti klientiem, kuri ir uzņēmumi vai personas, kas pārstāv uzņēmumus.

| 4. | Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šo izpēti veic, ņemot vērā datu savākšanas radītos ieguvumus attiecībā pret savākšanas izmaksām un ar to radīto apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai:






  a) | novērtētu to, vai būtu lietderīgi nostrādātu stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) attiecībā uz citiem pakalpojumiem nosūtīt ik ceturksni; |
| --- | --- | --- |

4.

Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šo izpēti veic, ņemot vērā datu savākšanas radītos ieguvumus attiecībā pret savākšanas izmaksām un ar to radīto apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai:

a)

novērtētu to, vai būtu lietderīgi nostrādātu stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) attiecībā uz citiem pakalpojumiem nosūtīt ik ceturksni;

| b) | novērtētu to, vai būtu lietderīgi bruto algu mainīgo lielumu (Nr. 230) attiecībā uz citiem pakalpojumiem nosūtīt ik ceturksni; |
| --- | --- |

b)

novērtētu to, vai būtu lietderīgi bruto algu mainīgo lielumu (Nr. 230) attiecībā uz citiem pakalpojumiem nosūtīt ik ceturksni;

| c) | noteiktu piemērotu metodoloģiju datu savākšanai un rādītāju aprēķināšanai; |
| --- | --- |

c)

noteiktu piemērotu metodoloģiju datu savākšanai un rādītāju aprēķināšanai;

| d) | noteiktu piemērotu detalizācijas pakāpi. Datus sadala pēc saimnieciskās darbības veidiem, kas noteikti NACE iedaļās, un saskaņā ar tālāko sadalījumu, bet nepārsniedzot NACE nodaļu līmeni (divu ciparu līmenis) vai nodaļu grupējumu līmeni. |
| --- | --- |

d)

noteiktu piemērotu detalizācijas pakāpi. Datus sadala pēc saimnieciskās darbības veidiem, kas noteikti NACE iedaļās, un saskaņā ar tālāko sadalījumu, bet nepārsniedzot NACE nodaļu līmeni (divu ciparu līmenis) vai nodaļu grupējumu līmeni.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par izpētes rezultātiem ne vēlāk kā 2007. gada 11. augustā.

Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru Komisija ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā nolemj, vai piemērot 17. panta b) punktu, lai iekļautu nostrādāto stundu mainīgo lielumu (Nr. 220) un bruto algas mainīgo lielumu (Nr. 230) no 2010. bāzes gada.”

Forma

Pielikuma d) iedaļu (“Forma”) ar šo groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “1. | Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā. |
| --- | --- | --- |

1)

minētās iedaļas 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.

Visi mainīgie lielumi, ja tādi ir pieejami, jānosūta nepielāgotā formā.

| 2. | Apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) jānosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, kas jānosūta darba dienu skaitam pielāgotajā formā, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.” |
| --- | --- |

2.

Apgrozījuma mainīgais lielums (Nr. 120) jānosūta formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. Ja citi mainīgie lielumi uzrāda darba dienas efektus, dalībvalstis var arī nosūtīt minētos mainīgos lielumus formā, kas pielāgota darba dienu skaitam. To mainīgo lielumu sarakstu, kas jānosūta darba dienu skaitam pielāgotajā formā, var grozīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.”

.

| 2) | minētās iedaļas 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “4. | Produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310) jānosūta kā indekss. Citi mainīgie lielumi jānosūta vai nu kā indekss, vai arī absolūtos skaitļos.” |
| --- | --- | --- |

2)

minētās iedaļas 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.

Produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310) jānosūta kā indekss. Citi mainīgie lielumi jānosūta vai nu kā indekss, vai arī absolūtos skaitļos.”

Pārskata periods

Pielikuma e) iedaļai (“Pārskata periods”) pievieno šādas daļas:

“Dalībvalstis veic Komisijas ierosinātu izpēti, kas izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm. Izpēti veic, ņemot vērā no samazinātā pārskata perioda gūto labumu attiecībā pret savākšanas izmaksām un apgrūtinājumu uzņēmumiem, lai novērtētu to, vai ir lietderīgi samazināt pārskata periodu apgrozījuma mainīgajam lielumam (Nr. 120) no ceturkšņa līdz mēnesim.

Dalībvalstis Komisijai ne vēlāk kā 2007. gada 11. augustā iesniedz ziņojumu par izpētes rezultātiem.

Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru Komisija ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā nolemj, vai piemērot 17. panta d) punktu saistībā ar apgrozījuma mainīgā lieluma apkopošanas biežuma pārskatīšanu.”

Detalizācijas pakāpe

Pielikuma f) iedaļu (“Detalizācijas pakāpe”) ar šo groza šādi:

| 1) | minētās iedaļas 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “3. | Attiecībā uz NACE 50., 51., 64. un 74. nodaļu apgrozījuma mainīgais lielums jānosūta divu ciparu līmenī tikai tām dalībvalstīm, kuru apgrozījums minētajās NACE nodaļās attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja. |
| --- | --- | --- |

1)

minētās iedaļas 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.

Attiecībā uz NACE 50., 51., 64. un 74. nodaļu apgrozījuma mainīgais lielums jānosūta divu ciparu līmenī tikai tām dalībvalstīm, kuru apgrozījums minētajās NACE nodaļās attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.

NACE

NACE

| 4. | Attiecībā uz NACE I iedaļu darbinieku skaita mainīgais lielums (Nr. 210) jānosūta iedaļas līmenī tikai tām dalībvalstīm, kuru kopējā pievienotā vērtība I iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.” |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz NACE I iedaļu darbinieku skaita mainīgais lielums (Nr. 210) jānosūta iedaļas līmenī tikai tām dalībvalstīm, kuru kopējā pievienotā vērtība I iedaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.”

NACE

| 2) | pievieno šādus punktus:






  “5. | Produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310) jānosūta saskaņā ar šādām NACE darbības veidiem un grupējumiem: | 60.24, 63.11, 63.12, 64.11, 64.12 četru ciparu līmenī; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

pievieno šādus punktus:

“5.

Produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310) jānosūta saskaņā ar šādām NACE darbības veidiem un grupējumiem:

NACE

60.24, 63.11, 63.12, 64.11, 64.12 četru ciparu līmenī;

| | 61.1, 62.1, 64.2 trīs ciparu līmenī; |
| --- | --- |

61.1, 62.1, 64.2 trīs ciparu līmenī;

| | 72.1 līdz 72.6 trīs ciparu līmenī; |
| --- | --- |

72.1 līdz 72.6 trīs ciparu līmenī;

| | 74.11 līdz 74.14 kopsummu; |
| --- | --- |

74.11 līdz 74.14 kopsummu;

| | 74.2 un 74.3 kopsummu; |
| --- | --- |

74.2 un 74.3 kopsummu;

| | 74.4 līdz 74.7 trīs ciparu līmenī. |
| --- | --- |

74.4 līdz 74.7 trīs ciparu līmenī.

NACE 74.4 var aptuveni norādīt, balstoties uz reklāmas ievietojumiem.

NACE

NACE 74.5 aptver kopējās nodarbinātā darbaspēka un nodrošinātā personāla izmaksas.

NACE

| 6. | Darbības veidu un grupējumu sarakstu var grozīt ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

6.

Darbības veidu un grupējumu sarakstu var grozīt ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

| 7. | Attiecībā uz NACE 72. nodaļu produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310.) ir jānosūta divu ciparu līmenī tikai tām dalībvalstīm, kuru apgrozījums minētajā NACE nodaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.” |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz NACE 72. nodaļu produkcijas izlaides cenu mainīgais lielums (Nr. 310.) ir jānosūta divu ciparu līmenī tikai tām dalībvalstīm, kuru apgrozījums minētajā NACE nodaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.”

NACE

NACE

Datu nosūtīšanas termiņi

Ar šo pielikuma g) iedaļas (“Datu nosūtīšanas termiņi”) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“Mainīgos lielumus nosūta šādos termiņos pēc pārskata perioda beigām:

| Mainīgas lielums | Termiņi |
| --- | --- |
| 120 | 2 mēneši |
| 210 | 2 mēneši |
| 310 | 3 mēneši” |

Mainīgas lielums

Termiņi

120

2 mēneši

210

2 mēneši

310

3 mēneši”

Pirmais pārskata periods

Pielikuma i) iedaļai (“Pirmais pārskata periods”) pievieno šādu daļu:

“Pirmais pārskata periods produkcijas izlaides cenu mainīgā lieluma Nr. 310 nosūtīšanai ir ne vēlāk kā 2006. gada pirmais ceturksnis. Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt atkāpi attiecībā uz tālāku gadu pirmajam pārskata periodam ar nosacījumu, ka piemērotais bāzes gads ir ne vēlāk kā 2006. gads.”

Pārejas laiks

Pielikuma j) iedaļai (“Pārejas laiks”) pievieno šādas daļas:

“Mainīgajam lielumam Nr. 310 saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas ne vēlāk kā 2008. gada 11. augustā. Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt vēl viens papildu gada pārejas laiku, lai mainīgo lielumu Nr. 310 īstenotu attiecība uz NACE 63. un 74. nodaļu. Papildus minētajiem pārejas periodiem saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var piešķirt vēl viena gada pārejas periodu tām dalībvalstīm, kuru apgrozījums attiecīgajā bāzes gadā NACE darbības veidos, kas minēti a) iedaļā “Darbības joma”, sastāda mazāk par 1 % no kopējā Eiropas Kopienas rādītāja.

Mainīgo lielumu Nr. 120 un 210 datu pārsūtīšanas termiņa izmaiņām saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru var paredzēt pārejas laiku, kas beidzas ne vēlāk kā 2006. gada 11. augustā.”

---

(1)  OV L 86, 27.3.2001., 11. lpp.”

1

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/16

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1159/2005

(2005. gada 6. jūlijs),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 156. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 2236/95 (3) cita starpā ir paredzēta ar kopīgas intereses projektiem saistītu pētījumu kopīga finansēšana apjomā, kas parasti nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām izmaksām, bet ieguldījums projektiem telekomunikāciju jomā nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējām ieguldījumu izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 2236/95 (3) cita starpā ir paredzēta ar kopīgas intereses projektiem saistītu pētījumu kopīga finansēšana apjomā, kas parasti nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām izmaksām, bet ieguldījums projektiem telekomunikāciju jomā nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējām ieguldījumu izmaksām.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem (4) ir noteikti kopīgas intereses projekti. Minētā lēmuma īstenošanas gaitā gūtā pieredze liecina, ka mazāk kā viens no divdesmit projektiem attiecas uz pakalpojuma izmantošanu, bet pārējie projekti ir pētījumi, kas saistīti ar izmantošanu. Tādējādi tā atbalsta tiešā ietekme, ko sniedz Eiropas komunikāciju tīklu jomā, ir ierobežota. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem (4) ir noteikti kopīgas intereses projekti. Minētā lēmuma īstenošanas gaitā gūtā pieredze liecina, ka mazāk kā viens no divdesmit projektiem attiecas uz pakalpojuma izmantošanu, bet pārējie projekti ir pētījumi, kas saistīti ar izmantošanu. Tādējādi tā atbalsta tiešā ietekme, ko sniedz Eiropas komunikāciju tīklu jomā, ir ierobežota.

| (3) | Ar valodu, kultūru, tiesību aktiem un pārvaldi saistītu šķēršļu dēļ Eiropas līmeņa pakalpojuma izmantošanas izmaksas, kas balstās uz elektronisko datu komunikāciju tīkliem, ievērojami pārsniedz līdzīgu pakalpojumu izmaksas vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(3)

Ar valodu, kultūru, tiesību aktiem un pārvaldi saistītu šķēršļu dēļ Eiropas līmeņa pakalpojuma izmantošanas izmaksas, kas balstās uz elektronisko datu komunikāciju tīkliem, ievērojami pārsniedz līdzīgu pakalpojumu izmaksas vienā dalībvalstī.

| (4) | Ir atklāts, ka izmaksas par iepriekšējiem pētījumiem telekomunikāciju nozarē veido augstu to kopējo ieguldījumu izmaksu īpatsvaru, kas vajadzīgas pakalpojumu izmantošanai, un tādēļ šādiem pētījumiem piešķir maksimālo Regulā (EK) Nr. 2236/95 atļauto ieguldījumu, liedzot atbalsta piešķiršanu pakalpojumu izmantošanai. Tādējādi atbalsta piešķiršanai saskaņā ar minēto regulu ir bijusi neliela tiešā ietekme, veicinot pakalpojumu izmantošanu. |
| --- | --- |

(4)

Ir atklāts, ka izmaksas par iepriekšējiem pētījumiem telekomunikāciju nozarē veido augstu to kopējo ieguldījumu izmaksu īpatsvaru, kas vajadzīgas pakalpojumu izmantošanai, un tādēļ šādiem pētījumiem piešķir maksimālo Regulā (EK) Nr. 2236/95 atļauto ieguldījumu, liedzot atbalsta piešķiršanu pakalpojumu izmantošanai. Tādējādi atbalsta piešķiršanai saskaņā ar minēto regulu ir bijusi neliela tiešā ietekme, veicinot pakalpojumu izmantošanu.

| (5) | Kopienas atbalsts būtu jāpiešķir, priekšroku dodot projektiem, kuru mērķis ir veicināt pakalpojumu izmantošanu un kuri tādējādi dod būtisku ieguldījumu informācijas sabiedrības attīstībā. Tādēļ maksimālais ieguldījums jāpalielina attiecībā pret faktiskajām izmaksām, kas rodas no tā, ka pakalpojumu sniedz Eiropas līmenī. Tomēr Kopienas ieguldījums būtu jāpalielina tikai attiecībā uz kopīgas intereses projektiem, kam jāpārvar ar valodu, kultūru, tiesību aktiem un pārvaldi saistīti šķēršļi, |
| --- | --- |

(5)

Kopienas atbalsts būtu jāpiešķir, priekšroku dodot projektiem, kuru mērķis ir veicināt pakalpojumu izmantošanu un kuri tādējādi dod būtisku ieguldījumu informācijas sabiedrības attīstībā. Tādēļ maksimālais ieguldījums jāpalielina attiecībā pret faktiskajām izmaksām, kas rodas no tā, ka pakalpojumu sniedz Eiropas līmenī. Tomēr Kopienas ieguldījums būtu jāpalielina tikai attiecībā uz kopīgas intereses projektiem, kam jāpārvar ar valodu, kultūru, tiesību aktiem un pārvaldi saistīti šķēršļi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2236/95 5. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem (5) I pielikumā minētajiem kopīgas intereses projektiem kopējais Kopienas atbalsts, ko piešķir atbilstīgi šai regulai, var sasniegt 30 % no kopējām ieguldījumu izmaksām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2005. gada 6. jūlijā.

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 234, 30.9.2003., 23. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2003. gada 18. novembra Atzinums (OV C 87 E, 7.4.2004., 22. lpp.), Padomes 2005. gada 6. jūnija Lēmums.

2

(3)  OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.).

3

(4)  OV L 183, 11.7.1997., 12. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1376/2002/EK (OV L 200, 30.7.2002., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 183, 11.7.1997., 12. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1376/2002/EK (OV L 200, 30.7.2002., 1. lpp.).”.

5

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/18

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1160/2005

(2005. gada 6. jūlijs),

ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 71. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvas 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (3) 9. pants paredz, ka dalībvalstis cita citai palīdz īstenot minēto direktīvu un var veikt divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu, jo īpaši lai pirms transportlīdzekļu reģistrācijas pārbaudītu tā juridisko statusu dalībvalstī, kurā tas iepriekš bijis reģistrēts. Tādās pārbaudēs jo īpaši var izmantot elektroniskus tīklus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvas 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (3) 9. pants paredz, ka dalībvalstis cita citai palīdz īstenot minēto direktīvu un var veikt divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu, jo īpaši lai pirms transportlīdzekļu reģistrācijas pārbaudītu tā juridisko statusu dalībvalstī, kurā tas iepriekš bijis reģistrēts. Tādās pārbaudēs jo īpaši var izmantot elektroniskus tīklus.

| (2) | Šengenas Informācijas sistēma (vai “SIS”), kura izveidota saskaņā ar IV sadaļu 1990. gada Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (4), (turpmāk “1990. gada Šengenas Konvencija”) un kura iekļauta Eiropas Savienības sistēmā saskaņā ar Protokolu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, ir elektronisks tīkls starp dalībvalstīm un ietver, inter alia, datus par nozagtiem, piesavinātiem vai pazudušiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru motora tilpums pārsniedz 50 cm3. Saskaņā ar 1990. gada Šengenas Konvencijas 100. pantu SIS ievada datus par šādiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri vajadzīgi konfiskācijas veikšanai vai izmantošanai par pierādījumiem kriminālprocesā. |
| --- | --- |

(2)

Šengenas Informācijas sistēma (vai “SIS”), kura izveidota saskaņā ar IV sadaļu 1990. gada Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (4), (turpmāk “1990. gada Šengenas Konvencija”) un kura iekļauta Eiropas Savienības sistēmā saskaņā ar Protokolu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, ir elektronisks tīkls starp dalībvalstīm un ietver, inter alia, datus par nozagtiem, piesavinātiem vai pazudušiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru motora tilpums pārsniedz 50 cm3. Saskaņā ar 1990. gada Šengenas Konvencijas 100. pantu SIS ievada datus par šādiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri vajadzīgi konfiskācijas veikšanai vai izmantošanai par pierādījumiem kriminālprocesā.

| (3) | Padomes Lēmums 2004/919/EK (2004. gada 22. decembris) par vēršanos pret noziegumiem, kuri saistīti ar transportlīdzekļiem un kuriem ir pārrobežu sekas (5), paredz izmantot SIS kā būtisku tiesībaizsardzības stratēģijas sastāvdaļu, apkarojot ar transportlīdzekļiem saistītus noziegumus. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Lēmums 2004/919/EK (2004. gada 22. decembris) par vēršanos pret noziegumiem, kuri saistīti ar transportlīdzekļiem un kuriem ir pārrobežu sekas (5), paredz izmantot SIS kā būtisku tiesībaizsardzības stratēģijas sastāvdaļu, apkarojot ar transportlīdzekļiem saistītus noziegumus.

| (4) | Saskaņā ar 1990. gada Šengenas Konvencijas 101. panta 1. punktu piekļuve SIS datiem un tiesības tieši meklēt šādus datus ir ekskluzīvi dotas vienīgi iestādēm, kas atbildīgas par robežkontroli un citādu valsts iekšienē veiktu policijas un muitas kontroli, kā arī par šādas kontroles koordināciju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 1990. gada Šengenas Konvencijas 101. panta 1. punktu piekļuve SIS datiem un tiesības tieši meklēt šādus datus ir ekskluzīvi dotas vienīgi iestādēm, kas atbildīgas par robežkontroli un citādu valsts iekšienē veiktu policijas un muitas kontroli, kā arī par šādas kontroles koordināciju.

| (5) | 1990. gada Šengenas Konvencijas 102. panta 4. punkts nosaka, ka datus parasti nedrīkst izmantot administratīviem mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

1990. gada Šengenas Konvencijas 102. panta 4. punkts nosaka, ka datus parasti nedrīkst izmantot administratīviem mērķiem.

| (6) | Dienestiem, kas dalībvalstīs atbild par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu un kas šim nolūkam skaidri norādīti, vajadzētu būt piekļuvei SIS ievadītiem datiem par mehāniskiem transportlīdzekļiem, kuru motora tilpums pārsniedz 50 m3, piekabēm un dzīvojamām piekabēm, kuru pašsvars pārsniedz 750 kg, kā arī datiem par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībām un transportlīdzekļa numura zīmēm, kas nozagtas, piesavinātas, pazudušas vai atzītas par spēkā neesošām, lai ļautu šīm iestādēm vai dienestiem pārbaudīt, vai reģistrējamie transportlīdzekļi nav nozagti, piesavināti vai pazuduši. Tāpēc jāpieņem noteikumi, kas šiem dienestiem dod piekļuvi šādiem datiem un ļauj tos izmantot administratīviem mērķiem, likumīgi izdodot transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības. |
| --- | --- |

(6)

Dienestiem, kas dalībvalstīs atbild par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu un kas šim nolūkam skaidri norādīti, vajadzētu būt piekļuvei SIS ievadītiem datiem par mehāniskiem transportlīdzekļiem, kuru motora tilpums pārsniedz 50 m3, piekabēm un dzīvojamām piekabēm, kuru pašsvars pārsniedz 750 kg, kā arī datiem par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībām un transportlīdzekļa numura zīmēm, kas nozagtas, piesavinātas, pazudušas vai atzītas par spēkā neesošām, lai ļautu šīm iestādēm vai dienestiem pārbaudīt, vai reģistrējamie transportlīdzekļi nav nozagti, piesavināti vai pazuduši. Tāpēc jāpieņem noteikumi, kas šiem dienestiem dod piekļuvi šādiem datiem un ļauj tos izmantot administratīviem mērķiem, likumīgi izdodot transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības.

| (7) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka likumpārkāpuma gadījumā veic 1990. gada Šengenas Konvencijas 100. panta 2. punktā paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka likumpārkāpuma gadījumā veic 1990. gada Šengenas Konvencijas 100. panta 2. punktā paredzētos pasākumus.

| (8) | Eiropas Parlamenta 2003. gada 20. novembra Ieteikums Padomei par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) iezīmē vairākas svarīgas bažas un apsvērumus saistībā ar SIS attīstību, jo īpaši attiecībā uz privātu struktūru, piemēram, transportlīdzekļu reģistrācijas dienestu, piekļuvi SIS. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta 2003. gada 20. novembra Ieteikums Padomei par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) iezīmē vairākas svarīgas bažas un apsvērumus saistībā ar SIS attīstību, jo īpaši attiecībā uz privātu struktūru, piemēram, transportlīdzekļu reģistrācijas dienestu, piekļuvi SIS.

| (9) | Tiktāl, ciktāl dalībvalstu dienesti, kas atbild par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, nav valsts dienesti, piekļuve SIS būtu jāpiešķir netieši, tas ir, ar 1990. gada Šengenas Konvencijas 101. panta 1. punktā minētās iestādes starpniecību, kura ir atbildīga par to, lai nodrošinātu saderību ar pasākumiem, ko dalībvalstis veic atbilstīgi 1990. gada Šengenas Konvencijas 118. pantam. |
| --- | --- |

(9)

Tiktāl, ciktāl dalībvalstu dienesti, kas atbild par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, nav valsts dienesti, piekļuve SIS būtu jāpiešķir netieši, tas ir, ar 1990. gada Šengenas Konvencijas 101. panta 1. punktā minētās iestādes starpniecību, kura ir atbildīga par to, lai nodrošinātu saderību ar pasākumiem, ko dalībvalstis veic atbilstīgi 1990. gada Šengenas Konvencijas 118. pantam.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6) un 1990. gada Šengenas Konvencijas īpašie noteikumi par datu aizsardzību, kuri papildina vai precizē minētajā direktīvā noteiktos principus, attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic dienesti, kuri dalībvalstīs atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6) un 1990. gada Šengenas Konvencijas īpašie noteikumi par datu aizsardzību, kuri papildina vai precizē minētajā direktīvā noteiktos principus, attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic dienesti, kuri dalībvalstīs atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, nodrošināt piekļuvi SIS tādiem dienestiem, kas dalībvalstīs atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, lai tādējādi tiem atvieglinātu Direktīvā 1999/37/EK paredzēto uzdevumu izpildi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs SIS kā kopīgās informācijas sistēmas iezīmju dēļ, un to, ka tāpēc šo mērķi var sasniegt vienīgi Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, nodrošināt piekļuvi SIS tādiem dienestiem, kas dalībvalstīs atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, lai tādējādi tiem atvieglinātu Direktīvā 1999/37/EK paredzēto uzdevumu izpildi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs SIS kā kopīgās informācijas sistēmas iezīmju dēļ, un to, ka tāpēc šo mērķi var sasniegt vienīgi Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Dalībvalstīm būtu jādod pietiekami ilgs laiks, lai veiktu praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm būtu jādod pietiekami ilgs laiks, lai veiktu praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai.

| (13) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (7). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (7).

| (14) | Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā — šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/860/EK (2004. gada 25. oktobris) (8) par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā — šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/860/EK (2004. gada 25. oktobris) (8) par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu.

| (15) | Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (16) | Šīs regula ir akts, kas pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

(16)

Šīs regula ir akts, kas pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

1990. gada Šengenas Konvencijas IV sadaļā iekļauj šādu pantu:

“102.A pants

1.   Neskarot 92. panta 1. punktu, 100. panta 1. punktu, 101. panta 1. un 2. punktu, 102. panta 1., 4. un 5. punktu, dalībvalstu dienestiem, kas atbild par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, kā minēts Padomes Direktīvā 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (9), ir tiesības piekļūt turpmāk norādītajiem datiem, kas ievadīti Šengenas Informācijas sistēmā, vienīgi tāpēc, lai pārbaudītu, vai tām reģistrācijai pieteiktie transportlīdzekļi nav zagti, nelikumīgi piesavināti vai pazuduši:

| a) | datiem par nozagtiem, piesavinātiem vai pazudušiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru motora tilpums pārsniedz 50 cm3; |
| --- | --- |

a)

datiem par nozagtiem, piesavinātiem vai pazudušiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru motora tilpums pārsniedz 50 cm3;

| b) | datiem par nozagtām, piesavinātām vai pazudušām piekabēm un dzīvojamām piekabēm, kuru pašsvars pārsniedz 750 kg; |
| --- | --- |

b)

datiem par nozagtām, piesavinātām vai pazudušām piekabēm un dzīvojamām piekabēm, kuru pašsvars pārsniedz 750 kg;

| c) | datiem par nozagtām, piesavinātām, pazudušām vai nederīgām transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībām un transportlīdzekļu numura zīmēm. |
| --- | --- |

c)

datiem par nozagtām, piesavinātām, pazudušām vai nederīgām transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībām un transportlīdzekļu numura zīmēm.

Ņemot vērā 2. punktu, katras dalībvalsts tiesību akti reglamentē šādu dienestu piekļuvi minētajiem datiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas ir valsts dienesti, ir tiesības tieši meklēt Šengenas Informācijas sistēmā ievadītos datus, kas norādīti minētajā punktā.

Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas nav valsts dienesti, ir piekļuve Šengenas Informācijas sistēmā ievadītajiem datiem, kas norādīti minētajā punktā, vienīgi ar 101. panta 1. punktā minētās iestādes starpniecību. Minētajai iestādei ir tiesības tieši meklēt datus un nodot tos šiem dienestiem. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina to, ka attiecībā uz datiem, ko tiem nodod minētā iestāde, šiem dienestiem un to darbiniekiem ir pienākums ievērot jebkādus ierobežojumus saistībā ar to atļauto izmantojumu.

3.   Šīs konvencijas 100. panta 2. punkts neattiecas uz meklēšanu, ko veic saskaņā ar šo pantu. Attiecīgas valsts tiesību akti reglamentē to, kā 1. punktā minētie dienesti dara policijai un tiesu iestādēm zināmu Šengenas Informācijas sistēmā iegūto informāciju, kas rada aizdomas par noziedzīgu nodarījumu.

4.   Katru gadu Padome, lūgusi atzinumu kopīgajai uzraudzības iestādei, kas izveidota saskaņā ar 115. pantu par datu aizsardzības noteikumiem, iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par šā panta īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju un statistikas datus par šā panta noteikumu piemērošanu un to īstenošanas rezultātiem, un tajā norāda, kā piemēroti datu aizsardzības noteikumi.

2. pants

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Oficiālajā Vēstnesī

2.   To piemēro no 2006. gada 11 janvāra.

3.   Tās dalībvalstis, kurās vēl nepiemēro Šengenas acquis noteikumus saistībā ar SIS, šo regulu sāk piemērot sešus mēnešus pēc dienas, kad minētie noteikumi stājas spēkā attiecībā uz attiecīgajām dalībvalstīm, kā noteikts Padomes Lēmumā ..., ko šim nolūkam pieņem saskaņā ar attiecīgajām procedūrām.

acquis

4.   Norvēģijai šīs regulas saturs kļūst saistošs 270 dienas pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5.   Neskarot prasības par paziņošanu, kas noteiktas 8. panta 2. punkta c) apakšpunktā Šengenas Asociācijas nolīgumā ar Norvēģiju un Islandi (10), Norvēģija pirms šā panta 4. punktā minētās dienas informē Padomi un Komisiju, ka ir izpildītas konstitucionālās prasības, lai šīs regulas saturs būtu tai saistošs.

10

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2005. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 110, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 1. aprīļa Atzinums (OV C 103 E, 29.4.2004., 794. lpp.), Padomes 2004. gada 22. decembra Kopējā nostāja (OV C E 111, 11.5.2005., 19. lpp.), Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļa Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2005. gada 2. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/127/EK (OV L 10, 16.1.2004., 29. lpp.).

3

(4)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 871/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.).

4

(5)  OV C 389, 30.12.2004., 28. lpp.

5

(6)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 176, 10.7 1999., 31. lpp.

7

(8)  OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.

8

(9)  OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/127/EK (OV L 10, 16.1.2004., 29. lpp.).”

9

(10)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

10

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/22

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1161/2005

(2005. gada 6. jūlijs)

par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) statistikas prasību rīcības plāns, ko 2000. gada septembrī apstiprināja Ecofin Padome, norāda, ka steidzami nepieciešams noteikts sektoru ceturkšņa kontu kopums un ka šiem kontiem vajadzētu būt pieejamiem 90 dienās pēc attiecīgā ceturkšņa beigām. |
| --- | --- |

(1)

Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) statistikas prasību rīcības plāns, ko 2000. gada septembrī apstiprināja Ecofin Padome, norāda, ka steidzami nepieciešams noteikts sektoru ceturkšņa kontu kopums un ka šiem kontiem vajadzētu būt pieejamiem 90 dienās pēc attiecīgā ceturkšņa beigām.

| (2) | Ecofin Padomes un Komisijas Kopīgajā ziņojumā Eiropadomei par eurozonas statistiku un rādītājiem, ko Ecofin Padome pieņēma 2003. gada 18. februārī, uzsvērts, ka līdz 2005. gadam būtu pilnībā jāīsteno augstas prioritātes darbības vairākās jomās, tostarp ceturkšņa nacionālie konti pa institucionālajiem sektoriem. |
| --- | --- |

(2)

Ecofin Padomes un Komisijas Kopīgajā ziņojumā Eiropadomei par eurozonas statistiku un rādītājiem, ko Ecofin Padome pieņēma 2003. gada 18. februārī, uzsvērts, ka līdz 2005. gadam būtu pilnībā jāīsteno augstas prioritātes darbības vairākās jomās, tostarp ceturkšņa nacionālie konti pa institucionālajiem sektoriem.

| (3) | Eiropas Savienības ekonomikas ciklisko kustību un EMS monetārās politikas īstenošanas analīzei ir nepieciešama makroekonomiskā statistika par atsevišķu institucionālo sektoru ekonomisko uzvedību un savstarpējām attiecībām, ko nevar noteikt pēc datiem, kas apkopoti par visu ekonomiku kopumā. Tādēļ ir nepieciešams sagatavot ceturkšņa kontus pa institucionālajiem sektoriem gan Eiropas Savienībai kopumā, gan eurozonai. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības ekonomikas ciklisko kustību un EMS monetārās politikas īstenošanas analīzei ir nepieciešama makroekonomiskā statistika par atsevišķu institucionālo sektoru ekonomisko uzvedību un savstarpējām attiecībām, ko nevar noteikt pēc datiem, kas apkopoti par visu ekonomiku kopumā. Tādēļ ir nepieciešams sagatavot ceturkšņa kontus pa institucionālajiem sektoriem gan Eiropas Savienībai kopumā, gan eurozonai.

| (4) | Šo kontu sagatavošana ir daļa no vispārīgā mērķa — apkopot gada un ceturkšņa kontu sistēmu Eiropas Savienībai un eurozonai. Sistēma aptver svarīgākos makroekonomiskos rādītājus, kā arī finanšu un nefinanšu kontus pa institucionālajiem sektoriem. Mērķis ir panākt konsekvenci visos šajos kontos un, ņemot vērā pārējās pasaules kontus, konsekvenci starp maksājumu bilances un nacionālo kontu datiem. |
| --- | --- |

(4)

Šo kontu sagatavošana ir daļa no vispārīgā mērķa — apkopot gada un ceturkšņa kontu sistēmu Eiropas Savienībai un eurozonai. Sistēma aptver svarīgākos makroekonomiskos rādītājus, kā arī finanšu un nefinanšu kontus pa institucionālajiem sektoriem. Mērķis ir panākt konsekvenci visos šajos kontos un, ņemot vērā pārējās pasaules kontus, konsekvenci starp maksājumu bilances un nacionālo kontu datiem.

| (5) | Lai apkopotu Eiropas kontus pa institucionālajiem sektoriem saskaņā ar Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Kopienā principiem, kā izklāstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 2223/96 (3), dalībvalstīm ir jāiesniedz ceturkšņa nacionālie konti pa institucionālajiem sektoriem. Tomēr Eiropas kontiem jāatspoguļo Eiropas ekonomika kopumā, un tie var atšķirties no dalībvalstu kontu vienkāršas kopsummas. Jo īpaši mērķis ir attiecīgās zonas (attiecīgi, Eiropas Savienības vai eurozonas) kontos ņemt vērā Eiropas Savienības iestāžu un struktūru darījumus. |
| --- | --- |

(5)

Lai apkopotu Eiropas kontus pa institucionālajiem sektoriem saskaņā ar Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Kopienā principiem, kā izklāstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 2223/96 (3), dalībvalstīm ir jāiesniedz ceturkšņa nacionālie konti pa institucionālajiem sektoriem. Tomēr Eiropas kontiem jāatspoguļo Eiropas ekonomika kopumā, un tie var atšķirties no dalībvalstu kontu vienkāršas kopsummas. Jo īpaši mērķis ir attiecīgās zonas (attiecīgi, Eiropas Savienības vai eurozonas) kontos ņemt vērā Eiropas Savienības iestāžu un struktūru darījumus.

| (6) | Specifiskas Kopienas statistikas apkopošanu reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (4). |
| --- | --- |

(6)

Specifiskas Kopienas statistikas apkopošanu reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (4).

| (7) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionālajiem sektoriem Eiropas Savienībai un eurozonai - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. Īpaši tajos gadījumos, kad dalībvalstu ieguldījums Eiropas kopsummā ir nenozīmīgs, nebūtu jāpieprasa, lai tās iesniedz pilnīgi detalizētus datus. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionālajiem sektoriem Eiropas Savienībai un eurozonai - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. Īpaši tajos gadījumos, kad dalībvalstu ieguldījums Eiropas kopsummā ir nenozīmīgs, nebūtu jāpieprasa, lai tās iesniedz pilnīgi detalizētus datus.

| (8) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (9) | Ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (6), un Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/115/EEK (7), |
| --- | --- |

(9)

Ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (6), un Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/115/EEK (7),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

Ar šo regulu nosaka kopēju sistēmu dalībvalstu ieguldījumam Eiropas ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanā pa institucionālajiem sektoriem.

2. pants

Ceturkšņa nefinanšu kontu iesniegšana pa institucionālajiem sektoriem

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai ceturkšņa nefinanšu kontus pa institucionālajiem sektoriem, kā norādīts pielikumā, izņemot - pirmajā reizē - kodus P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 un B.4G.

2.   Kodu P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 un B.4G attiecīgos iesniegšanas grafiku un jebkādus lēmumus prasīt ielikumā uzskaitīto darījumu iedalījumu pa partnersektoriem pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru. Šādus lēmumus nepieņem, kamēr Komisija saskaņā ar 9. pantu nav iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.

3.   Šā panta 1. punktā minētos ceturkšņa datus iesniedz Komisijai, vēlākais, 90 kalendārās dienas pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru šie dati attiecas. Trīs gadu pārejas periodā pēc šīs regulas stāšanās spēkā 1. punktā minētos ceturkšņa datus iesniedz Komisijai, vēlākais, 95 kalendārās dienas pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru šie dati attiecas. Vienlaikus iesniedz jebkādus labojumus par iepriekšējo ceturkšņu datiem.

4.   Šā panta 3. punktā noteikto iesniegšanas termiņu saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru var pielāgot par ne vairāk kā piecām dienām.

5.   Ceturkšņa datu pirmā iesniegšana attiecas uz datiem par 2005. gada trešo ceturksni. Dalībvalstis iesniedz šos datus ne vēlāk kā 2006. gada 3. janvārī. Šajā pirmajā iesniegšanā ietver retrospektīvos datus par laika periodiem, sākot ar 1999. gada pirmo ceturksni.

3. pants

Pienākums sniegt ziņojumus

1.   Visas dalībvalstis iesniedz pielikumā aprakstītos datus attiecībā uz pārējās pasaules sektoru (S.2) un valsts pārvaldes sektoru (S.13). Dalībvalstis, kuru iekšzemes kopprodukts pašreizējās cenās parasti pārsniedz 1 % no Kopienas atbilstošās kopsummas, iesniedz pielikumā aprakstītos datus par visiem institucionālajiem sektoriem.

2.   Komisija nosaka procentuālo īpatsvaru Kopienas iekšzemes kopproduktā pašreizējās cenās, kam parasti atbilst dalībvalsts iekšzemes kopprodukts, kā norādīts 1. punktā, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto pēdējo trīs gadu datu vidējo aritmētisko vērtību.

3.   Šā panta 1. punktā minēto procentuālo īpatsvaru Kopienas kopsummā (1 %) var pielāgot saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Komisija var akceptēt atkāpes no šīs regulas, ja valstu statistikas sistēmām vajadzīgi būtiski pielāgojumi. Šādu atkāpju ilgums nepārsniedz trīs gadus no dienas, kad stājas spēkā šī regula vai īstenošanas pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru.

4. pants

Definīcijas un standarti

Attiecībā uz datiem, ko iesniedz atbilstīgi šai regulai, piemēro Regulā (EK) Nr. 2223/96 (turpmāk — “ESA regula”) noteiktos standartus, definīcijas, klasifikācijas un grāmatvedības noteikumus.

5. pants

Datu avoti un konsekvences prasības

1.   Dalībvalstis apkopo šajā regulā prasīto informāciju, izmantojot visus avotus, ko tās uzskata par attiecīgiem, priekšroku dodot tiešai informācijai, piemēram, administratīviem avotiem vai uzņēmumu un mājsaimniecību apsekojumiem.

Ja šādu tiešu informāciju nevar apkopot, jo īpaši attiecībā uz 2. panta 5. punktā prasītajiem retrospektīvajiem datiem, var iesniegt visprecīzākos novērtējumus.

2.   Dati, ko dalībvalstis iesniedz šīs regulas nolūkā, ir saderīgi ar valsts pārvaldes ceturkšņa nefinanšu kontiem un svarīgākajām ceturkšņa kopsummām attiecībā uz ekonomiku kopumā, ko Komisijai iesniedz saskaņā ar ESA regulas datu iesniegšanas programmu.

3.   Ceturkšņa datus, ko dalībvalstis iesniedz šīs regulas nolūkā, saskaņo ar attiecīgajiem gada datiem, ko iesniedz saskaņā ar ESA regulas datu iesniegšanas programmu.

6. pants

Kvalitātes standarti un ziņojumi

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu iesniedzamo datu kvalitātes nepārtrauktu uzlabošanos tā, lai tie atbilstu kopējiem kvalitātes standartiem, ko nosaka saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Dalībvalstis gada laikā pēc pirmās datu iesniegšanas nodrošina Komisijai jaunāko informāciju par izmantotajiem avotiem, metodēm un statistisko apstrādi.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par svarīgākajām metodoloģijas vai citām izmaiņām, kas var ietekmēt iesniegtos datus, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šo izmaiņu stāšanās spēkā.

7. pants

Īstenošanas pasākumi

Īstenošanas pasākumus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru. Šādi pasākumi ietver:

| a) | pārejas perioda termiņu noteikšanu kodiem P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 un B.4G, kā paredzēts 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

pārejas perioda termiņu noteikšanu kodiem P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 un B.4G, kā paredzēts 2. panta 2. punktā;

| b) | prasību pielikumā norādītos darījumus iedalīt pa partnersektoriem, kā paredzēts 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

prasību pielikumā norādītos darījumus iedalīt pa partnersektoriem, kā paredzēts 2. panta 2. punktā;

| c) | ceturkšņa datu iesniegšanas termiņu pārskatīšanu, kā paredzēts 2. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

ceturkšņa datu iesniegšanas termiņu pārskatīšanu, kā paredzēts 2. panta 4. punktā;

| d) | pielāgojumus attiecībā uz procentuālo īpatsvaru (1 %) Kopienas kopsummā, lai noteiktu pienākumu iesniegt datus par visiem institucionālajiem sektoriem, kā paredzēts 3. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

d)

pielāgojumus attiecībā uz procentuālo īpatsvaru (1 %) Kopienas kopsummā, lai noteiktu pienākumu iesniegt datus par visiem institucionālajiem sektoriem, kā paredzēts 3. panta 3. punktā;

| e) | datu kvalitātes standartu noteikšanu, kā paredzēts 6. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

e)

datu kvalitātes standartu noteikšanu, kā paredzēts 6. panta 1. punktā.

8. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

9. pants

Ziņojums par īstenošanu

Piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās īstenošanu.

Šajā ziņojumā jo īpaši:

| a) | sniedz informāciju par sagatavotās statistikas kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

sniedz informāciju par sagatavotās statistikas kvalitāti;

| b) | novērtē ieguvumus, ko sagatavotā statistika sniedz Kopienai, dalībvalstīm, kā arī statistikas informācijas sniedzējiem un izmantotājiem saistībā ar viņu izmaksām; |
| --- | --- |

b)

novērtē ieguvumus, ko sagatavotā statistika sniedz Kopienai, dalībvalstīm, kā arī statistikas informācijas sniedzējiem un izmantotājiem saistībā ar viņu izmaksām;

| c) | norāda jomas iespējamiem uzlabojumiem un grozījumiem, ko uzskata par vajadzīgiem, ņemot vērā iegūtos rezultātus. |
| --- | --- |

c)

norāda jomas iespējamiem uzlabojumiem un grozījumiem, ko uzskata par vajadzīgiem, ņemot vērā iegūtos rezultātus.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2005. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 42, 18.2.2004., 23. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 30. marta Atzinums (OV C 103 E, 29.4.2004., 141. lpp.), Padomes 2005. gada 8. marta Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. maija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

6

(7)  OV L 59, 6.3.1991., 19. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Datu iesniegšana

Image

Image

Image

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/29

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2005/32/EK

(2005. gada 6. jūlijs),

ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Atšķirības dalībvalstu tiesību aktos un administratīvajos pasākumos, kas attiecas uz enerģiju patērējošu ražojumu ekodizainu, var radīt tirdzniecības šķēršļus un traucēt konkurenci Kopienā, un tādējādi tās var tieši ietekmēt iekšējā tirgus izveidi un darbību. Valsts tiesību aktu saskaņošana ir vienīgais veids, kā novērst šādu šķēršļu un negodīgas konkurences rašanos. |
| --- | --- |

(1)

Atšķirības dalībvalstu tiesību aktos un administratīvajos pasākumos, kas attiecas uz enerģiju patērējošu ražojumu ekodizainu, var radīt tirdzniecības šķēršļus un traucēt konkurenci Kopienā, un tādējādi tās var tieši ietekmēt iekšējā tirgus izveidi un darbību. Valsts tiesību aktu saskaņošana ir vienīgais veids, kā novērst šādu šķēršļu un negodīgas konkurences rašanos.

| (2) | Enerģiju patērējoši ražojumi (turpmāk tekstā “EPR”) veido lielu daļu no dabas resursu un enerģijas patēriņa Kopienā. Tie arī ievērojami ietekmē vidi vairākos citos veidos. Lielākajai daļai ražojumu kategoriju, kas pieejami Kopienas tirgū, vides ietekmes līmeņi būtiski atšķiras, lai gan šie ražojumi funkcionē līdzīgi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāveicina šo ražojumu kopējās vides ietekmes nepārtraukta uzlabošana, jo īpaši, nosakot negatīvās vides ietekmes galvenos avotus un izvairoties no piesārņojuma pārnešanas, ja šī uzlabošana nerada pārmērīgus izdevumus. |
| --- | --- |

(2)

Enerģiju patērējoši ražojumi (turpmāk tekstā “EPR”) veido lielu daļu no dabas resursu un enerģijas patēriņa Kopienā. Tie arī ievērojami ietekmē vidi vairākos citos veidos. Lielākajai daļai ražojumu kategoriju, kas pieejami Kopienas tirgū, vides ietekmes līmeņi būtiski atšķiras, lai gan šie ražojumi funkcionē līdzīgi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāveicina šo ražojumu kopējās vides ietekmes nepārtraukta uzlabošana, jo īpaši, nosakot negatīvās vides ietekmes galvenos avotus un izvairoties no piesārņojuma pārnešanas, ja šī uzlabošana nerada pārmērīgus izdevumus.

| (3) | Ražojumu ekodizains ir ļoti svarīgs faktors Kopienas stratēģijā par integrētu produktu politiku. Šī profilaktiska pieeja, kas izstrādāta, lai uzlabotu ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, tajā pašā laikā saglabājot savas funkcionālas īpašības, tiešām nodrošina jaunas iespējas ražotājiem, patērētājiem un visai sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

(3)

Ražojumu ekodizains ir ļoti svarīgs faktors Kopienas stratēģijā par integrētu produktu politiku. Šī profilaktiska pieeja, kas izstrādāta, lai uzlabotu ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, tajā pašā laikā saglabājot savas funkcionālas īpašības, tiešām nodrošina jaunas iespējas ražotājiem, patērētājiem un visai sabiedrībai kopumā.

| (4) | Tiek uzskatīts, ka energoefektivitātes uzlabošana, kur viena no iespējām ir efektīvāks elektroenerģijas gala patēriņš, ievērojami palīdz sasniegt mērķus attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju Kopienā. Elektroenerģijas pieprasījums ir visātrāk augošā enerģijas gala patēriņa kategorija, un tiek prognozēts, ka tas pieaugs nākamo 20 — 30 gadu laikā, ja netiks izstrādāta neviena politiskā nostādne, kas šo tendenci varētu apturēt. Ir iespējams ievērojami samazināt enerģijas patēriņu, kā to ierosināja Komisija savā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP). Klimata pārmaiņas ir viena no prioritātēm Sestajā vides rīcības programmā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (3). Enerģijas ietaupījums ir rentablākais veids, kā palielināt piegādes drošību un samazināt atkarību no importa. Tādējādi būtu jāparedz būtiski pasākumi attiecībā uz pieprasījumu un jānosaka galvenie mērķi. |
| --- | --- |

(4)

Tiek uzskatīts, ka energoefektivitātes uzlabošana, kur viena no iespējām ir efektīvāks elektroenerģijas gala patēriņš, ievērojami palīdz sasniegt mērķus attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju Kopienā. Elektroenerģijas pieprasījums ir visātrāk augošā enerģijas gala patēriņa kategorija, un tiek prognozēts, ka tas pieaugs nākamo 20 — 30 gadu laikā, ja netiks izstrādāta neviena politiskā nostādne, kas šo tendenci varētu apturēt. Ir iespējams ievērojami samazināt enerģijas patēriņu, kā to ierosināja Komisija savā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP). Klimata pārmaiņas ir viena no prioritātēm Sestajā vides rīcības programmā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (3). Enerģijas ietaupījums ir rentablākais veids, kā palielināt piegādes drošību un samazināt atkarību no importa. Tādējādi būtu jāparedz būtiski pasākumi attiecībā uz pieprasījumu un jānosaka galvenie mērķi.

| (5) | Pasākumi būtu jāveic EPR projektēšanas posmā, jo šķiet, ka piesārņojums, kas rodas ražojuma aprites cikla laikā, tiek noteikts tieši projektēšanas posmā, un lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar šo posmu. |
| --- | --- |

(5)

Pasākumi būtu jāveic EPR projektēšanas posmā, jo šķiet, ka piesārņojums, kas rodas ražojuma aprites cikla laikā, tiek noteikts tieši projektēšanas posmā, un lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar šo posmu.

| (6) | Būtu jāizveido saskaņota sistēma attiecībā uz Kopienas EPR ekodizaina prasību piemērošanu, lai nodrošinātu atbilstīgo ražojumu brīvu apriti un uzlabotu to kopējo ietekmi uz vidi. Izstrādājot šādas Kopienas prasības, ir jāievēro godīgas konkurences un starptautiskās tirdzniecības principi. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāizveido saskaņota sistēma attiecībā uz Kopienas EPR ekodizaina prasību piemērošanu, lai nodrošinātu atbilstīgo ražojumu brīvu apriti un uzlabotu to kopējo ietekmi uz vidi. Izstrādājot šādas Kopienas prasības, ir jāievēro godīgas konkurences un starptautiskās tirdzniecības principi.

| (7) | Ekodizaina prasības būtu jānosaka, paturot prātā Sestās vides rīcības programmas mērķus un prioritātes, tostarp, vajadzības gadījumā, minētās programmas tematisko stratēģiju attiecīgos piemērojamos mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Ekodizaina prasības būtu jānosaka, paturot prātā Sestās vides rīcības programmas mērķus un prioritātes, tostarp, vajadzības gadījumā, minētās programmas tematisko stratēģiju attiecīgos piemērojamos mērķus.

| (8) | Šīs direktīvas mērķis ir panākt augstu vides aizsardzības līmeni, samazinot EPR potenciālo ietekmi uz vidi, un tas galu galā sniegs labumus patērētājiem un citiem tiešajiem lietotājiem. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāņem vērā arī paredzēto pasākumu ietekme uz veselību, sociālajiem jautājumiem un ekonomiku. Ražojumu energoefektivitātes uzlabošana sniedz ievērojamu ieguldījumu enerģijas piegādes drošībā, kas ir priekšnosacījums pareizai ekonomikas darbībai un tādējādi arī ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

(8)

Šīs direktīvas mērķis ir panākt augstu vides aizsardzības līmeni, samazinot EPR potenciālo ietekmi uz vidi, un tas galu galā sniegs labumus patērētājiem un citiem tiešajiem lietotājiem. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāņem vērā arī paredzēto pasākumu ietekme uz veselību, sociālajiem jautājumiem un ekonomiku. Ražojumu energoefektivitātes uzlabošana sniedz ievērojamu ieguldījumu enerģijas piegādes drošībā, kas ir priekšnosacījums pareizai ekonomikas darbībai un tādējādi arī ilgtspējīgai attīstībai.

| (9) | Dalībvalsts, kura uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus tādu būtisko iemeslu dēļ, kas saistīti ar vides aizsardzību, vai ieviest jaunus noteikumus, kas pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides aizsardzības jomā un ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc piemērojamā īstenošanas pasākuma pieņemšanas, drīkst šādi rīkoties, ievērojot Līguma 95. panta 4., 5. un 6. punktā paredzētos nosacījumus par iepriekšēju paziņošanu Komisijai un Komisijas veiktu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalsts, kura uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus tādu būtisko iemeslu dēļ, kas saistīti ar vides aizsardzību, vai ieviest jaunus noteikumus, kas pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides aizsardzības jomā un ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc piemērojamā īstenošanas pasākuma pieņemšanas, drīkst šādi rīkoties, ievērojot Līguma 95. panta 4., 5. un 6. punktā paredzētos nosacījumus par iepriekšēju paziņošanu Komisijai un Komisijas veiktu apstiprināšanu.

| (10) | Lai palielinātu uzlabotā dizaina labvēlīgu ietekmi uz vidi, varētu būt nepieciešams informēt patērētājus par EPR ekoloģiskajām īpašībām un raksturlielumiem un informēt tos par to, kā lietot ražojumus videi draudzīgā veidā. |
| --- | --- |

(10)

Lai palielinātu uzlabotā dizaina labvēlīgu ietekmi uz vidi, varētu būt nepieciešams informēt patērētājus par EPR ekoloģiskajām īpašībām un raksturlielumiem un informēt tos par to, kā lietot ražojumus videi draudzīgā veidā.

| (11) | Pieeja, kas sniegta Zaļajā grāmatā par integrēto politiku attiecībā uz produktiem un kas ir galvenais jaunais elements Sestajā vides rīcības programmā, ir izstrādāta ar mērķi samazināt ražojumu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. Apsverot projektēšanas posma ražojuma ietekmi uz vidi tā visā aprites ciklā, ir iespējams lielā mērā veicināt vides uzlabošanos rentablā veidā. Būtu jānodrošina pietiekama elastība, lai iestrādātu šo faktoru ražojuma dizainā, tajā pašā laikā ņemot vērā tehniskus, funkcionālus un ekonomiskus apsvērumus. |
| --- | --- |

(11)

Pieeja, kas sniegta Zaļajā grāmatā par integrēto politiku attiecībā uz produktiem un kas ir galvenais jaunais elements Sestajā vides rīcības programmā, ir izstrādāta ar mērķi samazināt ražojumu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. Apsverot projektēšanas posma ražojuma ietekmi uz vidi tā visā aprites ciklā, ir iespējams lielā mērā veicināt vides uzlabošanos rentablā veidā. Būtu jānodrošina pietiekama elastība, lai iestrādātu šo faktoru ražojuma dizainā, tajā pašā laikā ņemot vērā tehniskus, funkcionālus un ekonomiskus apsvērumus.

| (12) | Lai gan visaptveroša pieeja attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir vēlama, siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanai, palielinot energoefektivitāti, būtu jāuzskata par prioritāro vides mērķi, kamēr nav pieņemts darba plāns. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan visaptveroša pieeja attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir vēlama, siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanai, palielinot energoefektivitāti, būtu jāuzskata par prioritāro vides mērķi, kamēr nav pieņemts darba plāns.

| (13) | Varētu būt nepieciešams un pamatots radīt īpašas skaitliskas ekodizaina prasības attiecībā uz dažiem ražojumiem vai to vides aspektiem, lai nodrošinātu, ka to ietekme uz vidi ir minimāla. Ņemot vērā steidzamo vajadzību sniegt ieguldījumu to saistību izpildē, kas uzņemtas saskaņā ar Kioto protokolu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC), un skarot integrēto pieeju, ko veicina šī direktīva, prioritāte jāpiešķir tiem pasākumiem, kam ir augstu potenciāls samazināt siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas par zemām izmaksām. Šādi pasākumi arī var veicināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot būtisko ieguldījumu desmit gadu programmu kopumā par ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, par ko tika noslēgta vienošanās Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā 2002. gada septembrī. |
| --- | --- |

(13)

Varētu būt nepieciešams un pamatots radīt īpašas skaitliskas ekodizaina prasības attiecībā uz dažiem ražojumiem vai to vides aspektiem, lai nodrošinātu, ka to ietekme uz vidi ir minimāla. Ņemot vērā steidzamo vajadzību sniegt ieguldījumu to saistību izpildē, kas uzņemtas saskaņā ar Kioto protokolu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC), un skarot integrēto pieeju, ko veicina šī direktīva, prioritāte jāpiešķir tiem pasākumiem, kam ir augstu potenciāls samazināt siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas par zemām izmaksām. Šādi pasākumi arī var veicināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot būtisko ieguldījumu desmit gadu programmu kopumā par ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, par ko tika noslēgta vienošanās Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā 2002. gada septembrī.

| (14) | Pēc vispārēja principa EPR enerģijas patēriņš gaidīšanas un izslēgtajā režīmā būtu jāsamazina līdz minimālajai vērtībai, kas nepieciešama to pareizai funkcionēšanai. |
| --- | --- |

(14)

Pēc vispārēja principa EPR enerģijas patēriņš gaidīšanas un izslēgtajā režīmā būtu jāsamazina līdz minimālajai vērtībai, kas nepieciešama to pareizai funkcionēšanai.

| (15) | Kaut arī tirgū, tostarp starptautiskajos tirgos, pieejamie labākā snieguma ražojumi vai tehnoloģijas būtu jāņem vērā kā norādes, ekodizaina prasību līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz tehnisko, ekonomisko un vides analīzi. Metodes elastīgums, nosakot prasību līmeni, var strauji uzlabot ekoloģiskos raksturlielumus vieglākā ceļā. Būtu jāapspriežas ar iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, un tām būtu aktīvi jāsadarbojas analīzes veikšanā. Nosakot obligātos pasākumus, nepieciešams organizēt apspriedes ar iesaistītajām pusēm. Šādas apspriedes var uzsvērt vajadzību paredzēt ieviešanu pa posmiem vai pārejas pasākumus. Starpposma mērķu ieviešana paaugstina politikas prognozējamību, ļauj pielāgot ražojuma izstrādes ciklus un veicina ilgtermiņa plānošanu par labu iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

(15)

Kaut arī tirgū, tostarp starptautiskajos tirgos, pieejamie labākā snieguma ražojumi vai tehnoloģijas būtu jāņem vērā kā norādes, ekodizaina prasību līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz tehnisko, ekonomisko un vides analīzi. Metodes elastīgums, nosakot prasību līmeni, var strauji uzlabot ekoloģiskos raksturlielumus vieglākā ceļā. Būtu jāapspriežas ar iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, un tām būtu aktīvi jāsadarbojas analīzes veikšanā. Nosakot obligātos pasākumus, nepieciešams organizēt apspriedes ar iesaistītajām pusēm. Šādas apspriedes var uzsvērt vajadzību paredzēt ieviešanu pa posmiem vai pārejas pasākumus. Starpposma mērķu ieviešana paaugstina politikas prognozējamību, ļauj pielāgot ražojuma izstrādes ciklus un veicina ilgtermiņa plānošanu par labu iesaistītajām pusēm.

| (16) | Prioritāte jādod alternatīvajiem pasākumiem, kā nozares pašregulācija, ja šādi pasākumi var veicināt politikas mērķu sasniegšanu ātrāk vai ar mazākām izmaksām, nekā ar obligātajām prasībām. Tiesību akti varētu būt nepieciešami, ja tirgus spēki neattīstās pareizajā virzienā vai to dara nepietiekami ātri. |
| --- | --- |

(16)

Prioritāte jādod alternatīvajiem pasākumiem, kā nozares pašregulācija, ja šādi pasākumi var veicināt politikas mērķu sasniegšanu ātrāk vai ar mazākām izmaksām, nekā ar obligātajām prasībām. Tiesību akti varētu būt nepieciešami, ja tirgus spēki neattīstās pareizajā virzienā vai to dara nepietiekami ātri.

| (17) | Pašregulācija, tostarp brīvprātīgās vienošanās, ko nozare piedāvā kā vienpusējas saistības, var nodrošināt strauju progresu ātras un rentablas īstenošanas rezultātā un ļauj veikt elastīgu un atbilstīgu pielāgošanu tehnoloģiskajām iespējām un tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(17)

Pašregulācija, tostarp brīvprātīgās vienošanās, ko nozare piedāvā kā vienpusējas saistības, var nodrošināt strauju progresu ātras un rentablas īstenošanas rezultātā un ļauj veikt elastīgu un atbilstīgu pielāgošanu tehnoloģiskajām iespējām un tirgus vajadzībām.

| (18) | Lai novērtētu brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus, kuri tiek piedāvāti kā alternatīva īstenošanas pasākumiem, vajadzētu būt pieejamai informācijai par vismaz šādiem jautājumiem: atvērtība līdzdalībai, pievienotā vērtība, reprezentativitāte, skaitļos un posmos izteiktie mērķi, sabiedrības iesaistīšana, uzraudzība un ziņošana, ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība, ilgtspējība. |
| --- | --- |

(18)

Lai novērtētu brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus, kuri tiek piedāvāti kā alternatīva īstenošanas pasākumiem, vajadzētu būt pieejamai informācijai par vismaz šādiem jautājumiem: atvērtība līdzdalībai, pievienotā vērtība, reprezentativitāte, skaitļos un posmos izteiktie mērķi, sabiedrības iesaistīšana, uzraudzība un ziņošana, ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība, ilgtspējība.

| (19) | Sestā nodaļa Komisijas “Paziņojumā par vides nolīgumiem Kopienas līmenī saistībā ar rīcības plānu vides tiesiska regulējuma vienkāršošanai un uzlabošanai” varētu sniegt noderīgas vadlīnijas, izvērtējot nozares pašregulāciju saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(19)

Sestā nodaļa Komisijas “Paziņojumā par vides nolīgumiem Kopienas līmenī saistībā ar rīcības plānu vides tiesiska regulējuma vienkāršošanai un uzlabošanai” varētu sniegt noderīgas vadlīnijas, izvērtējot nozares pašregulāciju saskaņā ar šo direktīvu.

| (20) | Šai direktīvai arī vajadzētu veicināt ekodizaina integrēšanu mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), kā arī ļoti mazos uzņēmumos. Šāda integrēšana būtu jāveicina, nodrošinot ar to ražojumu noturību saistītas informācijas plašu pieejamību un vieglo piekļuvi tai. |
| --- | --- |

(20)

Šai direktīvai arī vajadzētu veicināt ekodizaina integrēšanu mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), kā arī ļoti mazos uzņēmumos. Šāda integrēšana būtu jāveicina, nodrošinot ar to ražojumu noturību saistītas informācijas plašu pieejamību un vieglo piekļuvi tai.

| (21) | Uz EPR, kas atbilst ekodizaina prasībām, kuras noteiktas šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, būtu jābūt “CE” marķējumam un ar to saistītai informācijai, lai ļautu tos laist iekšējā tirgū, kā arī nodrošināt to brīvu apriti. Īstenošanas pasākumu izpilde precīzā veidā ir nepieciešama, lai samazinātu regulētu EPR ietekmi uz vidi un nodrošinātu godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(21)

Uz EPR, kas atbilst ekodizaina prasībām, kuras noteiktas šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, būtu jābūt “CE” marķējumam un ar to saistītai informācijai, lai ļautu tos laist iekšējā tirgū, kā arī nodrošināt to brīvu apriti. Īstenošanas pasākumu izpilde precīzā veidā ir nepieciešama, lai samazinātu regulētu EPR ietekmi uz vidi un nodrošinātu godīgu konkurenci.

| (22) | Sagatavojot īstenošanas pasākumus un savu darba plānu, Komisijai būtu jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvjiem, kā arī ar ieinteresētajām pusēm, kas saistītas ar ražojumu grupu, kā, piemēram, ar nozari, tostarp MVU un amatniecības nozari, arodbiedrībām, tirgotājiem, mazumtirgotājiem, importētājiem, vides aizsardzības grupām un patērētāju organizācijām. |
| --- | --- |

(22)

Sagatavojot īstenošanas pasākumus un savu darba plānu, Komisijai būtu jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvjiem, kā arī ar ieinteresētajām pusēm, kas saistītas ar ražojumu grupu, kā, piemēram, ar nozari, tostarp MVU un amatniecības nozari, arodbiedrībām, tirgotājiem, mazumtirgotājiem, importētājiem, vides aizsardzības grupām un patērētāju organizācijām.

| (23) | Sagatavojot īstenošanas pasākumu, Komisijai arī būtu atbilstīgi jāņem vērā tādi esošie valsts tiesību akti vides jomā, jo īpaši saistībā ar toksiskām vielām, kurus dalībvalstis vēlas uzturēt spēkā, nesamazinot pašreizējo un attaisnoto aizsardzības līmeni dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(23)

Sagatavojot īstenošanas pasākumu, Komisijai arī būtu atbilstīgi jāņem vērā tādi esošie valsts tiesību akti vides jomā, jo īpaši saistībā ar toksiskām vielām, kurus dalībvalstis vēlas uzturēt spēkā, nesamazinot pašreizējo un attaisnoto aizsardzības līmeni dalībvalstīs.

| (24) | Uzmanība jāpievērš moduļiem un noteikumiem, kas paredzēti tehniskas saskaņošanas direktīvās un kas minēti Padomes Lēmumā 93/465/EEK (1993. gada 22. jūlijs) par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt un izmantot CE atbilstības zīmi (4), kuru plānots izmantot tehniskās harmonizācijas direktīvās. |
| --- | --- |

(24)

Uzmanība jāpievērš moduļiem un noteikumiem, kas paredzēti tehniskas saskaņošanas direktīvās un kas minēti Padomes Lēmumā 93/465/EEK (1993. gada 22. jūlijs) par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt un izmantot CE atbilstības zīmi (4), kuru plānots izmantot tehniskās harmonizācijas direktīvās.

| (25) | Uzraudzības iestādēm būtu jāveic informācijas apmaiņa par pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo direktīvu, ar mērķi uzlabot tirgus uzraudzību. Šādā sadarbībā, cik iespējams, būtu jāizmanto elektroniskie sakaru līdzekļi un attiecīgas Kopienas programmas. Būtu jāveicina informācijas apmaiņa par vides aprites cikla raksturlielumiem un dizaina risinājumu sasniegumiem. To zināšanu uzkrāšana un izplatīšana, ko radījuši ražotāji saistībā ar ekodizainu, ir viens no svarīgākajiem labumiem, ko sniedz šī direktīva. |
| --- | --- |

(25)

Uzraudzības iestādēm būtu jāveic informācijas apmaiņa par pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo direktīvu, ar mērķi uzlabot tirgus uzraudzību. Šādā sadarbībā, cik iespējams, būtu jāizmanto elektroniskie sakaru līdzekļi un attiecīgas Kopienas programmas. Būtu jāveicina informācijas apmaiņa par vides aprites cikla raksturlielumiem un dizaina risinājumu sasniegumiem. To zināšanu uzkrāšana un izplatīšana, ko radījuši ražotāji saistībā ar ekodizainu, ir viens no svarīgākajiem labumiem, ko sniedz šī direktīva.

| (26) | Kompetenta struktūra parasti ir valsts vai privāta struktūra, kuru izraudzījusi valsts iestāde un kas sniedz nepieciešamās garantijas savai objektivitātei un tehniskās pieredzes pieejamībai, lai veiktu ražojuma pārbaudi saistībā ar tā atbilstību piemērojamiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(26)

Kompetenta struktūra parasti ir valsts vai privāta struktūra, kuru izraudzījusi valsts iestāde un kas sniedz nepieciešamās garantijas savai objektivitātei un tehniskās pieredzes pieejamībai, lai veiktu ražojuma pārbaudi saistībā ar tā atbilstību piemērojamiem īstenošanas pasākumiem.

| (27) | Atzīmējot to, ka ir svarīgi izvairīties no neatbilstības, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai ir pieejami nepieciešamie efektīvas tirgus uzraudzības līdzekļi. |
| --- | --- |

(27)

Atzīmējot to, ka ir svarīgi izvairīties no neatbilstības, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai ir pieejami nepieciešamie efektīvas tirgus uzraudzības līdzekļi.

| (28) | Attiecībā uz apmācību un informāciju par ekodizainu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem varētu būt lietderīgi apsvērt saistītās darbības. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz apmācību un informāciju par ekodizainu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem varētu būt lietderīgi apsvērt saistītās darbības.

| (29) | Iekšējā tirgus darbības interesēs ir noteikt standartus, kas ir saskaņoti Kopienas līmenī. Tiklīdz atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilstībai tai vajadzētu radīt pieņēmumu, ka attiecīgas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas īstenošanas pasākumā, ir ievērotas, lai gan būtu jāpieļauj arī citi veidi, kā demonstrēt šādu prasību ievērošanu. |
| --- | --- |

(29)

Iekšējā tirgus darbības interesēs ir noteikt standartus, kas ir saskaņoti Kopienas līmenī. Tiklīdz atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilstībai tai vajadzētu radīt pieņēmumu, ka attiecīgas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas īstenošanas pasākumā, ir ievērotas, lai gan būtu jāpieļauj arī citi veidi, kā demonstrēt šādu prasību ievērošanu.

| (30) | Vienai no saskaņotu standartu galvenajām lomām būtu jābūt palīdzības sniegšanai ražotājiem, piemērojot īstenošanas pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šādi standarti varētu būt nozīmīgi, nosakot mērīšanas un testēšanas metodes. Vispārējo ekodizaina prasību gadījumā saskaņoti standarti varētu ievērojami palīdzēt ražotājiem noteikt to ražojumu ekoloģisko profilu saskaņā ar piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Šajos standartos būtu skaidri jānorāda saistība starp to noteikumiem un attiecīgajām prasībām. Saskaņotu standartu mērķim nevajadzētu būt fiksēt ierobežojumus vides aspektiem. |
| --- | --- |

(30)

Vienai no saskaņotu standartu galvenajām lomām būtu jābūt palīdzības sniegšanai ražotājiem, piemērojot īstenošanas pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šādi standarti varētu būt nozīmīgi, nosakot mērīšanas un testēšanas metodes. Vispārējo ekodizaina prasību gadījumā saskaņoti standarti varētu ievērojami palīdzēt ražotājiem noteikt to ražojumu ekoloģisko profilu saskaņā ar piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Šajos standartos būtu skaidri jānorāda saistība starp to noteikumiem un attiecīgajām prasībām. Saskaņotu standartu mērķim nevajadzētu būt fiksēt ierobežojumus vides aspektiem.

| (31) | Lai izmantotu šīs direktīvas definīcijas, ir noderīgi atsaukties uz attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, ISO 14040. |
| --- | --- |

(31)

Lai izmantotu šīs direktīvas definīcijas, ir noderīgi atsaukties uz attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, ISO 14040.

| (32) | Šī direktīva atbilst jaunas pieejas īstenošanas principiem, kā noteikts Padomes Rezolūcijā (1985. gada 7. maijs) par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (5), un atsauču izdarīšanai uz saskaņotajiem Eiropas standartiem. Padomes 1999. gada 28. oktobra Rezolūcijā par standartizācijas lomu Eiropā (6) tika ieteikts, ka Komisijai vajadzētu izvērtēt, vai jaunās pieejas princips būtu jāattiecina uz nozarēm, kas nav vēl iesaistītas, lai uzlabotu un vienkāršotu tiesību aktus, kur iespējams. |
| --- | --- |

(32)

Šī direktīva atbilst jaunas pieejas īstenošanas principiem, kā noteikts Padomes Rezolūcijā (1985. gada 7. maijs) par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (5), un atsauču izdarīšanai uz saskaņotajiem Eiropas standartiem. Padomes 1999. gada 28. oktobra Rezolūcijā par standartizācijas lomu Eiropā (6) tika ieteikts, ka Komisijai vajadzētu izvērtēt, vai jaunās pieejas princips būtu jāattiecina uz nozarēm, kas nav vēl iesaistītas, lai uzlabotu un vienkāršotu tiesību aktus, kur iespējams.

| (33) | Šī direktīva papildina esošos Kopienas instrumentus, tādus kā Padomes Direktīva 92/75/EEK (1992. gada 22. septembris) par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1980/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2422/2001 (2001. gada 6. novembris) par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (9), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (10) — Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Vienotā deklarācija attiecībā uz 9. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (11) un Padomes Direktīva 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (12), lai tuvinātu dalībvalstu likumus, regulas un administratīvos nosacījumus. Mijiedarbībai starp šo direktīvu un pašreizējiem Kopienas instrumentiem būtu jāsniedz ieguldījums to ietekmes palielināšanā un saskaņotu prasību izstrādāšanā attiecībā uz ražotājiem. |
| --- | --- |

(33)

Šī direktīva papildina esošos Kopienas instrumentus, tādus kā Padomes Direktīva 92/75/EEK (1992. gada 22. septembris) par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1980/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2422/2001 (2001. gada 6. novembris) par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (9), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (10) — Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Vienotā deklarācija attiecībā uz 9. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (11) un Padomes Direktīva 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (12), lai tuvinātu dalībvalstu likumus, regulas un administratīvos nosacījumus. Mijiedarbībai starp šo direktīvu un pašreizējiem Kopienas instrumentiem būtu jāsniedz ieguldījums to ietekmes palielināšanā un saskaņotu prasību izstrādāšanā attiecībā uz ražotājiem.

| (34) | Tā kā Padomes Direktīvā 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/57/EK (1996. gada 3. septembris) par energoefektivitātes prasībām attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamiem elektriskiem ledusskapjiem, saldēšanas iekārtām un to kombinācijām (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/55/EK (2000. gada 18. septembris) par luminiscentā apgaismojuma balastu energoefektivitātes prasībām (15) jau ir ietverti noteikumi attiecībā uz energoefektivitātes prasību pārskatīšanu, tie būtu jāiestrādā šajā sistēmā. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā Padomes Direktīvā 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/57/EK (1996. gada 3. septembris) par energoefektivitātes prasībām attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamiem elektriskiem ledusskapjiem, saldēšanas iekārtām un to kombinācijām (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/55/EK (2000. gada 18. septembris) par luminiscentā apgaismojuma balastu energoefektivitātes prasībām (15) jau ir ietverti noteikumi attiecībā uz energoefektivitātes prasību pārskatīšanu, tie būtu jāiestrādā šajā sistēmā.

| (35) | Direktīvā 92/42/EEK ir sniegta zvaigžņu kategoriju sistēma ar mērķi noteikt katlu enerģijas patēriņu. Tā kā dalībvalstis un nozare piekrīt, ka zvaigžņu kategoriju sistēma nenesa gaidītos rezultātus, Direktīvā 92/42/EEK būtu jāizdara grozījumi, lai radītu iespēju izstrādāt efektīvāku shēmu. |
| --- | --- |

(35)

Direktīvā 92/42/EEK ir sniegta zvaigžņu kategoriju sistēma ar mērķi noteikt katlu enerģijas patēriņu. Tā kā dalībvalstis un nozare piekrīt, ka zvaigžņu kategoriju sistēma nenesa gaidītos rezultātus, Direktīvā 92/42/EEK būtu jāizdara grozījumi, lai radītu iespēju izstrādāt efektīvāku shēmu.

| (36) | Prasības, kas noteiktas Padomes Direktīvā 78/170/EEK (1978. gada 13. februāris) par telpu apsildes siltuma ģeneratoru darbību un karstā ūdens ražošanu jaunās vai esošās ražošanā neizmantojamās ēkās, un par siltumizolāciju un vietējo karstā ūdens sadali jaunās ražošanā neizmantojamās ēkās (16), ir aizstātas ar noteikumiem Direktīvā 92/42/EEK, Padomes Direktīvā 90/396/EEK (1990. gada 29. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (17), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (18). Tādējādi Direktīva 78/170/EEK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(36)

Prasības, kas noteiktas Padomes Direktīvā 78/170/EEK (1978. gada 13. februāris) par telpu apsildes siltuma ģeneratoru darbību un karstā ūdens ražošanu jaunās vai esošās ražošanā neizmantojamās ēkās, un par siltumizolāciju un vietējo karstā ūdens sadali jaunās ražošanā neizmantojamās ēkās (16), ir aizstātas ar noteikumiem Direktīvā 92/42/EEK, Padomes Direktīvā 90/396/EEK (1990. gada 29. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (17), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (18). Tādējādi Direktīva 78/170/EEK būtu jāatceļ.

| (37) | Padomes Direktīva 86/594/EEK (1986. gada 1. decembris) par sadzīves tehnikas radītā trokšņa līmeni (19) ietver nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var pieprasīt publicēt informāciju par troksni, ko emitē šādas iekārtas, un nosaka trokšņa līmeņa noteikšanas procedūru. Saskaņošanas nolūkos trokšņa emisijas jāietver integrētajā ekoloģisko raksturlielumu izvērtēšanā. Tā kā šī direktīva nodrošina šādu integrēto pieeju, Direktīva 86/594/EEK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(37)

Padomes Direktīva 86/594/EEK (1986. gada 1. decembris) par sadzīves tehnikas radītā trokšņa līmeni (19) ietver nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var pieprasīt publicēt informāciju par troksni, ko emitē šādas iekārtas, un nosaka trokšņa līmeņa noteikšanas procedūru. Saskaņošanas nolūkos trokšņa emisijas jāietver integrētajā ekoloģisko raksturlielumu izvērtēšanā. Tā kā šī direktīva nodrošina šādu integrēto pieeju, Direktīva 86/594/EEK būtu jāatceļ.

| (38) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (20). |
| --- | --- |

(38)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (20).

| (39) | Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, kas jāpiemēro to valsts noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šīm sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(39)

Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, kas jāpiemēro to valsts noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šīm sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

| (40) | Būtu jāatgādina, ka Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu (21) 34. pantā ir norādīts, ka “Padomei mudinās dalībvalstis izstrādāt, pašām un Kopienas interesēs, savas tabulas, kas, cik iespējams, ilustrēs saistību starp direktīvām un transponēšanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas atklātībai”. |
| --- | --- |

(40)

Būtu jāatgādina, ka Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu (21) 34. pantā ir norādīts, ka “Padomei mudinās dalībvalstis izstrādāt, pašām un Kopienas interesēs, savas tabulas, kas, cik iespējams, ilustrēs saistību starp direktīvām un transponēšanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas atklātībai”.

| (41) | Tā kā dalībvalstis vienas pašas nespēj pienācīgi sasniegt ierosinātās darbības mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus funkcionēšanu, pieprasot, lai ražojumi sasniedz atbilstīgu ekoloģisko raksturlielumu līmeni, un tādēļ, ņemot vērā darbības mērogu un sekas, to labāk varētu sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas minēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā tas noteikts minētajā pantā, šī direktīva paredz tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(41)

Tā kā dalībvalstis vienas pašas nespēj pienācīgi sasniegt ierosinātās darbības mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus funkcionēšanu, pieprasot, lai ražojumi sasniedz atbilstīgu ekoloģisko raksturlielumu līmeni, un tādēļ, ņemot vērā darbības mērogu un sekas, to labāk varētu sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas minēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā tas noteikts minētajā pantā, šī direktīva paredz tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai,

| (42) | Ir notikušas apspriedes ar Reģionu komiteju, bet tā nav sniegusi savu atzinumu, |
| --- | --- |

(42)

Ir notikušas apspriedes ar Reģionu komiteju, bet tā nav sniegusi savu atzinumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Ar šo direktīvu izveido sistēmu, lai noteiktu Kopienas ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, nolūkā nodrošināt šo ražojumu brīvu apriti iekšējā tirgū.

2.   Šī direktīva paredz prasības, kurām jāatbilst enerģiju patērējošiem ražojumiem, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, lai tos varētu laist tirgū un/vai nodot ekspluatācijā. Tā sniedz ieguldījumu ilgtspējīga attīstībā, palielinot energoefektivitāti un vides aizsardzības līmeni, tajā pašā laikā palielinot enerģijas piegādes drošību.

3.   Šī direktīva neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas paredzēti pasažieru vai kravu pārvadāšanai.

4.   Šī direktīva un īstenošanas pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar to, neskar Kopienas tiesību aktus par atkritumu apsaimniekošanu un ķīmiskām vielām, tostarp Kopienas tiesību aktus par siltumnīcas efektu izraisošu gāzu, kas satur fluoru, emisiju.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “Enerģiju patērējošs ražojums (EPR)” ir ražojums, kurš, tiklīdz laists tirgū un/vai nodots ekspluatācijā, ir atkarīgs no enerģijas pievades (elektrība, izrakteņu kurināmie un neizsīkstošie enerģijas avoti), lai tas strādātu paredzētajā veidā, vai ražojums, kas domāts, lai radītu, pārvadātu un mērītu šādu enerģiju, tostarp sastāvdaļas, kuras atkarīgas no enerģijas pievades, kuras paredzēts iestrādāt EPR, uz ko attiecas šī direktīva, un kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas sastāvdaļas, kas paredzētas tiešajiem lietotājiem; tā ietekmi uz vidi var izvērtēt atsevišķi; |
| --- | --- |

1.

“Enerģiju patērējošs ražojums (EPR)” ir ražojums, kurš, tiklīdz laists tirgū un/vai nodots ekspluatācijā, ir atkarīgs no enerģijas pievades (elektrība, izrakteņu kurināmie un neizsīkstošie enerģijas avoti), lai tas strādātu paredzētajā veidā, vai ražojums, kas domāts, lai radītu, pārvadātu un mērītu šādu enerģiju, tostarp sastāvdaļas, kuras atkarīgas no enerģijas pievades, kuras paredzēts iestrādāt EPR, uz ko attiecas šī direktīva, un kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas sastāvdaļas, kas paredzētas tiešajiem lietotājiem; tā ietekmi uz vidi var izvērtēt atsevišķi;

| 2. | “Sastāvdaļas un mezgli” ir daļas, kuras paredzēts iestrādāt EPR un kuras nav laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas daļas tiešajiem lietotājiem, vai kuru ietekmi uz vidi nevar izvērtēt atsevišķi; |
| --- | --- |

2.

“Sastāvdaļas un mezgli” ir daļas, kuras paredzēts iestrādāt EPR un kuras nav laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas daļas tiešajiem lietotājiem, vai kuru ietekmi uz vidi nevar izvērtēt atsevišķi;

| 3. | “Īstenošanas pasākumi” ir pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, nosakot konkrētu EPR ekodizaina prasības vai to vides aspektus; |
| --- | --- |

3.

“Īstenošanas pasākumi” ir pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, nosakot konkrētu EPR ekodizaina prasības vai to vides aspektus;

| 4. | “Laišana tirgū” ir process, ar ko EPR pirmo reizi dara pieejamu Kopienas tirgū nolūkā to izplatīt vai lietot Kopienas teritorijā, saņemot vai nesaņemot atlīdzību, neatkarīgi no pārdošanas metodes; |
| --- | --- |

4.

“Laišana tirgū” ir process, ar ko EPR pirmo reizi dara pieejamu Kopienas tirgū nolūkā to izplatīt vai lietot Kopienas teritorijā, saņemot vai nesaņemot atlīdzību, neatkarīgi no pārdošanas metodes;

| 5. | “Nodošana ekspluatācijā” ir EPR pirmā lietošana tā paredzētajam mērķim, ko veic tiešais lietotājs Kopienā; |
| --- | --- |

5.

“Nodošana ekspluatācijā” ir EPR pirmā lietošana tā paredzētajam mērķim, ko veic tiešais lietotājs Kopienā;

| 6. | “Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ražo EPR, uz kuriem attiecas šī direktīva, un kas ir atbildīga par EPR atbilstību šai direktīvai, ņemot vērā laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, savā vārdā vai ar savu preču zīmi, vai ražotāja paša lietošanai. Ja nav tāda ražotāja, kāds definēts pirmajā teikumā, vai tāda importētāja, kāds definēts 8. punktā, jebkura fiziska vai juridiska persona, kas EPR, uz ko attiecas šī direktīva, laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, tiek uzskatīta par ražotāju; |
| --- | --- |

6.

“Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ražo EPR, uz kuriem attiecas šī direktīva, un kas ir atbildīga par EPR atbilstību šai direktīvai, ņemot vērā laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, savā vārdā vai ar savu preču zīmi, vai ražotāja paša lietošanai. Ja nav tāda ražotāja, kāds definēts pirmajā teikumā, vai tāda importētāja, kāds definēts 8. punktā, jebkura fiziska vai juridiska persona, kas EPR, uz ko attiecas šī direktīva, laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, tiek uzskatīta par ražotāju;

| 7. | “Pilnvarots pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas ir saņēmusi rakstisku pilnvaru no ražotāja, lai viņa vārdā pildītu visus vai daļu no pienākumiem un formalitātēm, kas saistītas ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

7.

“Pilnvarots pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas ir saņēmusi rakstisku pilnvaru no ražotāja, lai viņa vārdā pildītu visus vai daļu no pienākumiem un formalitātēm, kas saistītas ar šo direktīvu;

| 8. | “Importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas laiž produktu no trešās valsts Kopienas tirgū, veicot savu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

8.

“Importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas laiž produktu no trešās valsts Kopienas tirgū, veicot savu uzņēmējdarbību;

| 9. | “Materiāli” ir visi materiāli, kas tiek izmantoti EPR aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

9.

“Materiāli” ir visi materiāli, kas tiek izmantoti EPR aprites cikla laikā;

| 10. | “Ražojuma dizains” ir to procesu kopums, ar ko EPR tehniskajā specifikācijā transponē juridiskās, tehniskās, drošības, funkcionālās, tirgus vai citas prasības, kam jāatbilst EPR; |
| --- | --- |

10.

“Ražojuma dizains” ir to procesu kopums, ar ko EPR tehniskajā specifikācijā transponē juridiskās, tehniskās, drošības, funkcionālās, tirgus vai citas prasības, kam jāatbilst EPR;

| 11. | “Vides aspekts” ir EPR elements vai funkcija, kas var mijiedarboties ar vidi EPR aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

11.

“Vides aspekts” ir EPR elements vai funkcija, kas var mijiedarboties ar vidi EPR aprites cikla laikā;

| 12. | “Ietekme uz vidi” ir jebkādas vides izmaiņas, kas, kopumā vai daļēji, radušās no EPR tā aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

12.

“Ietekme uz vidi” ir jebkādas vides izmaiņas, kas, kopumā vai daļēji, radušās no EPR tā aprites cikla laikā;

| 13. | “Aprites cikls” ir secīgi un saistīti EPR posmi, sākot ar jēlmateriāla izmantošanu un beidzot ar galīgo apglabāšanu; |
| --- | --- |

13.

“Aprites cikls” ir secīgi un saistīti EPR posmi, sākot ar jēlmateriāla izmantošanu un beidzot ar galīgo apglabāšanu;

| 14. | “Atkārtota izmantošana” ir jebkura darbība, ar kuru EPR vai tā sastāvdaļas, sasniedzot to pirmās izmantošanas beigas, tiek izmantoti tādam pašam nolūkam, kādam tie tika nodomāti, ietverot ilgstošu tā EPR izmantošanu, kas tiek atgriezts savākšanas punktā, izplatītājam, pārstrādātājam vai ražotājam, kā arī atkārtota EPR izmantošana pēc renovācijas; |
| --- | --- |

14.

“Atkārtota izmantošana” ir jebkura darbība, ar kuru EPR vai tā sastāvdaļas, sasniedzot to pirmās izmantošanas beigas, tiek izmantoti tādam pašam nolūkam, kādam tie tika nodomāti, ietverot ilgstošu tā EPR izmantošanu, kas tiek atgriezts savākšanas punktā, izplatītājam, pārstrādātājam vai ražotājam, kā arī atkārtota EPR izmantošana pēc renovācijas;

| 15. | “Pārstrādāšana” ir pārstrāde, kura notiek atkritumu materiālu ražošanas procesā, sākotnējam mērķim vai citā nolūkā, bet neietverot enerģijas reģenerēšanu; |
| --- | --- |

15.

“Pārstrādāšana” ir pārstrāde, kura notiek atkritumu materiālu ražošanas procesā, sākotnējam mērķim vai citā nolūkā, bet neietverot enerģijas reģenerēšanu;

| 16. | “Enerģijas reģenerēšana” ir kurināmā atkritumu izmantošana, lai radītu enerģiju tiešas dedzināšanas rezultātā kopā ar citiem atkritumiem vai bez tiem, bet ar siltuma reģenerēšanu; |
| --- | --- |

16.

“Enerģijas reģenerēšana” ir kurināmā atkritumu izmantošana, lai radītu enerģiju tiešas dedzināšanas rezultātā kopā ar citiem atkritumiem vai bez tiem, bet ar siltuma reģenerēšanu;

| 17. | “Reģenerācija” ir jebkura no piemērojamām operācijām, kas minētas II B pielikumā Padomes Direktīvai 75/442/EEK (1975. gada 15. jūlijs) par atkritumiem (22); |
| --- | --- |

17.

“Reģenerācija” ir jebkura no piemērojamām operācijām, kas minētas II B pielikumā Padomes Direktīvai 75/442/EEK (1975. gada 15. jūlijs) par atkritumiem (22);

| 18. | “Atkritumi” ir jebkura viela vai priekšmets, kas ietverts kategorijās, kuras minētas Direktīvas 75/442/EEK I pielikumā, un ko īpašnieks izmet vai vēlas izmest, vai ir prasīts izmest; |
| --- | --- |

18.

“Atkritumi” ir jebkura viela vai priekšmets, kas ietverts kategorijās, kuras minētas Direktīvas 75/442/EEK I pielikumā, un ko īpašnieks izmet vai vēlas izmest, vai ir prasīts izmest;

| 19. | “Bīstamie atkritumi” ir jebkuri atkritumi, uz ko attiecas 1. panta 4. punkts Padomes Direktīvā 91/689/EEK (1991. gada 12. decembris) par bīstamajiem atkritumiem (23); |
| --- | --- |

19.

“Bīstamie atkritumi” ir jebkuri atkritumi, uz ko attiecas 1. panta 4. punkts Padomes Direktīvā 91/689/EEK (1991. gada 12. decembris) par bīstamajiem atkritumiem (23);

| 20. | “Ekoloģisks profils” ir to izejvielu un produkcijas (piemēram, materiāli, emisija un atkritumi) apraksts, kas saistīti ar EPR visā ražojumu aprites ciklā, saskaņā ar īstenošanas pasākumu, kas piemērojams EPR. Šis apraksts ir svarīgs no vides aspekta un tas tiek izteikts fiziskā daudzumā, ko var izmērīt; |
| --- | --- |

20.

“Ekoloģisks profils” ir to izejvielu un produkcijas (piemēram, materiāli, emisija un atkritumi) apraksts, kas saistīti ar EPR visā ražojumu aprites ciklā, saskaņā ar īstenošanas pasākumu, kas piemērojams EPR. Šis apraksts ir svarīgs no vides aspekta un tas tiek izteikts fiziskā daudzumā, ko var izmērīt;

| 21. | EPR “ekoloģiskie raksturlielumi” ir EPR vides aspektu pārvaldības rezultāti, ko panācis ražotājs un kas ir atspoguļoti tā tehniskajā dokumentācijā; |
| --- | --- |

21.

EPR “ekoloģiskie raksturlielumi” ir EPR vides aspektu pārvaldības rezultāti, ko panācis ražotājs un kas ir atspoguļoti tā tehniskajā dokumentācijā;

| 22. | “Ekoloģisko raksturlielumu uzlabošana” ir EPR ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas process, secīgās paaudzēs, lai gan ne vienmēr attiecībā uz visiem ražojuma vides aspektiem vienlaicīgi; |
| --- | --- |

22.

“Ekoloģisko raksturlielumu uzlabošana” ir EPR ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas process, secīgās paaudzēs, lai gan ne vienmēr attiecībā uz visiem ražojuma vides aspektiem vienlaicīgi;

| 23. | “Ekodizains” ir vides aspektu integrācija ražojuma dizainā ar mērķi uzlabot EPR ekoloģiskos raksturlielumus visā tā aprites ciklā; |
| --- | --- |

23.

“Ekodizains” ir vides aspektu integrācija ražojuma dizainā ar mērķi uzlabot EPR ekoloģiskos raksturlielumus visā tā aprites ciklā;

| 24. | “Ekodizaina prasība” ir jebkura prasība saistībā ar EPR vai EPR dizainu ar mērķi uzlabot tā ekoloģiskos raksturlielumus vai jebkura informācijas sniegšanas prasība saistībā ar EPR vides aspektiem; |
| --- | --- |

24.

“Ekodizaina prasība” ir jebkura prasība saistībā ar EPR vai EPR dizainu ar mērķi uzlabot tā ekoloģiskos raksturlielumus vai jebkura informācijas sniegšanas prasība saistībā ar EPR vides aspektiem;

| 25. | “Vispārēja ekodizaina prasība” ir ekodizaina prasība, kas balstīta uz ekoloģisku profilu kopumā un ar ko nenosaka robežvērtības attiecībā uz atsevišķiem vides aspektiem; |
| --- | --- |

25.

“Vispārēja ekodizaina prasība” ir ekodizaina prasība, kas balstīta uz ekoloģisku profilu kopumā un ar ko nenosaka robežvērtības attiecībā uz atsevišķiem vides aspektiem;

| 26. | “Īpaša ekodizaina prasība” ir skaitliska un mērāma ekodizaina prasība, kas saistīta ar EPR konkrētu vides aspektu, piemērām, enerģijas patēriņu lietošanas laikā, kas aprēķināts attiecībā uz konkrētu izejas parametra vienību; |
| --- | --- |

26.

“Īpaša ekodizaina prasība” ir skaitliska un mērāma ekodizaina prasība, kas saistīta ar EPR konkrētu vides aspektu, piemērām, enerģijas patēriņu lietošanas laikā, kas aprēķināts attiecībā uz konkrētu izejas parametra vienību;

| 27. | “Saskaņotais standarts” ir tehniska specifikācija, kuras ievērošana nav obligāta un kuru pieņēmusi atzīta standartizācijas iestāde saskaņā ar pilnvarojumu no Komisijas un saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (24), lai izveidotu Eiropas prasību. |
| --- | --- |

27.

“Saskaņotais standarts” ir tehniska specifikācija, kuras ievērošana nav obligāta un kuru pieņēmusi atzīta standartizācijas iestāde saskaņā ar pilnvarojumu no Komisijas un saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (24), lai izveidotu Eiropas prasību.

3. pants

Laišana tirgū un/vai nodošana ekspluatācijā

1.   Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā tikai gadījumā, ja tie atbilst šiem pasākumiem un ja uz tiem ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.

2.   Dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir atbildīgas par tirgus uzraudzību. Tās nodrošina, ka šādām iestādēm ir nepieciešamās pilnvaras, ko tās izmanto, lai veiktu atbilstīgus pasākumus, kas tām jāveic saskaņā ar šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka uzdevumus, pilnvaras un organizatoriskos plānus kompetentajām iestādēm, kuras ir tiesīgas:

| i) | organizēt atbilstīgas un pietiekami plašas EPR atbilstības pārbaudes un uzlikt pienākumu ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim atsaukt neatbilstīgus EPR no tirgus saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

i)

organizēt atbilstīgas un pietiekami plašas EPR atbilstības pārbaudes un uzlikt pienākumu ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim atsaukt neatbilstīgus EPR no tirgus saskaņā ar 7. pantu;

| ii) | pieprasīt visu nepieciešamo informāciju no iesaistītajām pusēm, kā tas ir noteikts īstenošanas pasākumos; |
| --- | --- |

ii)

pieprasīt visu nepieciešamo informāciju no iesaistītajām pusēm, kā tas ir noteikts īstenošanas pasākumos;

| iii) | ņemt ražojumu paraugus un veikt tos atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

iii)

ņemt ražojumu paraugus un veikt tos atbilstības pārbaudes.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par tirgus uzraudzības rezultātiem, un vajadzības gadījumā Komisija nodod šādu informāciju citām dalībvalstīm.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem un citām ieinteresētajām pusēm ir dota iespēja iesniegt kompetentajām iestādēm apsvērumus par ražojumu atbilstību.

4. pants

Importētāja pienākumi

Ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Kopienā un ja nav tā pilnvarotā pārstāvja, importētāja pienākums ir

| — | nodrošināt, lai EPR, kuri ir laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā, atbilstu šai direktīvai un piemērojamajam īstenošanas pasākumam, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai EPR, kuri ir laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā, atbilstu šai direktīvai un piemērojamajam īstenošanas pasākumam,

| — | nodrošināt atbilstības deklarācijas un tehniskās dokumentācijas pieejamību. |
| --- | --- |

—

nodrošināt atbilstības deklarācijas un tehniskās dokumentācijas pieejamību.

5. pants

Marķēšana un atbilstības deklarācija

1.   Pirms EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, tiek laists tirgū un/vai nodots ekspluatācijā, tam piestiprina CE atbilstības marķējumu, kā arī izsniedz atbilstības deklarāciju, ar ko ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis garantē un deklarē, ka EPR atbilst visiem piemērojamā īstenošanas pasākuma attiecīgajiem noteikumiem.

2.   CE atbilstības marķējums sastāv no burtiem “CE”, kā parādīts III pielikumā.

3.   Atbilstības deklarācija ietver visus elementus, kas uzskaitīti VI pielikumā, un atsauci uz atbilstīgo īstenošanas pasākumu.

4.   Tādu marķējumu piestiprināšana EPR, kas varētu radīt maldināt patērētājus attiecībā uz CE marķējuma nozīmi vai formu, ir aizliegta.

5.   Dalībvalstis var pieprasīt informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I pielikuma 2. daļu, to oficiālajā(-s) valodā(-s), kad EPR nonāk pie tiešā lietotāja.

Dalībvalstis arī atļauj to sniegt vienā vai vairākās citās Kopienas valodās.

Piemērojot pirmo daļu, dalībvalstis jo īpaši ņem vērā:

| a) | vai informācija var tikt sniegta ar saskaņoto simbolu vai atzīto kodu palīdzību vai citiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

vai informācija var tikt sniegta ar saskaņoto simbolu vai atzīto kodu palīdzību vai citiem līdzekļiem;

| b) | lietotāja tipu, kas paredzēts EPR, un sniedzamās informācijas raksturu. |
| --- | --- |

b)

lietotāja tipu, kas paredzēts EPR, un sniedzamās informācijas raksturu.

6. pants

Brīva aprite

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, uz kuriem attiecas piemērojamais īstenošanas pasākums, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda EPR laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kas atbilst visām atbilstīgajām piemērojamā pasākuma noteikumiem un kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz tām ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, attiecībā uz kuriem piemērojamais īstenošanas pasākums paredz, ka ekodizaina prasības nav nepieciešamas, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda EPR laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.

3.   Dalībvalstis netraucē izrādīt, piemēram, gadatirgos, izstādēs un demonstrācijās, EPR, kas neatbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem, ja ir redzamas norādes, ka tos nevar laist tirgū un/vai nodot ekspluatācijā, kamēr nav nodrošināta atbilstība.

7. pants

Drošības klauzula

1.   Ja dalībvalsts konstatē, ka EPR, kam ir 5. pantā minētais CE marķējumu un ko izmanto tam paredzētajā nolūkā, neatbilst visiem attiecīgajiem piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim uzliek pienākumu padarīt EPR atbilstīgu piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem un/vai CE marķējumam un izbeigt pārkāpumu saskaņā ar nosacījumiem, ko izvirza dalībvalsts.

Ja ir pietiekami pierādījumi par EPR iespējamo neatbilstību, dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, kuri, atkarībā no neatbilstības pakāpes, var nozīmēt pat aizliegumu laist tirgū EPR līdz brīdim, kad tiek nodrošināta tā atbilstība.

Ja neatbilstība turpinās, dalībvalstis pieņem lēmumu ierobežot vai aizliegt attiecīgā EPR laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā vai nodrošina tā izņemšanu no tirgus.

Ja EPR laišana tirgū tiek aizliegta vai tie tiek izņemti no tirgus, nekavējoties informē Komisiju un citas dalībvalstis.

2.   Jebkurā lēmumā, ko pieņem dalībvalsts saskaņā ar šo direktīvu un ar ko ierobežo vai aizliedz EPR laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, sniedz tā pamatojumu.

Šādu lēmumu paziņo attiecīgajai pusei, un to vienlaikus informē par tiesiskas aizsardzības līdzekļiem, kas tai ir pieejami saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, un par laika ierobežojumiem, kas attiecas uz šādiem aizsardzības līdzekļiem.

3.   Dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu, sniedzot tā pamatojumu un, jo īpaši, paskaidrojot, vai neatbilstība ir radusies dēļ:

| a) | piemērojamā īstenošanas pasākuma prasību nepildīšanas; |
| --- | --- |

a)

piemērojamā īstenošanas pasākuma prasību nepildīšanas;

| b) | 10. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu nepareizas piemērošanas; |
| --- | --- |

b)

10. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu nepareizas piemērošanas;

| c) | nepilnībām saskaņotajos standartos, kas minēti 10. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

c)

nepilnībām saskaņotajos standartos, kas minēti 10. panta 2. punktā.

4.   Komisija apspriežas ar iesaistītajām pusēm bez kavēšanās un var pieprasīt tehniska rakstura padomus no neatkarīgiem ārējiem ekspertiem.

Pēc šīm apspriedēm Komisija nekavējoties informē to dalībvalsti, kas pieņēma lēmumu, kā arī pārējās dalībvalstis par tās viedokli.

Ja Komisija uzskata, ka lēmums nav pamatots, tā nekavējoties informē par to dalībvalstis.

5.   Ja lēmums, kas minēts 1. punktā, ir balstīts uz saskaņotā standarta nepilnību, Komisija nekavējoties ierosina procedūru, kas noteikta 10. panta 2., 3. un 4. punktā. Tajā paša laikā Komisija informē komiteju, kas minēta 19. panta 1. punktā.

6.   Dalībvalstis un Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas sniegta šīs procedūras laikā, ja tam ir pamatojums.

7.   Lēmumus, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar šo pantu, dara zināmus atklātībai pārskatāmā veidā.

8.   Komisijas atzinumu par šiem lēmumiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Pirms EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākums, laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, ka ir veikta novērtēšana, lai pārbaudītu EPR atbilstību visām piemērojamā īstenošanas pasākuma atbilstīgajām prasībām.

2.   Atbilstības izvērtēšanas procedūras nosaka ar īstenošanas pasākumiem, un tās ražotājiem atstāj iespēju izvēlēties starp iekšējo dizaina kontroli, kas noteikta IV pielikumā, un vadības sistēmu, kas noteikta V pielikumā. Ja tas ir atbilstīgi pamatots un samērīgs ar risku, atbilstības izvērtēšanas procedūru veido no attiecīgajiem modeļiem, kā aprakstīts Lēmumā 93/465/EEK.

Ja kādai dalībvalstij ir pārliecinošas norādes par EPR iespējamo neatbilstību, tā pēc iespējas ātrāk publicē pamatotu EPR atbilstības novērtējumu, kuru var veikt kompetenta struktūra, lai nepieciešamības gadījumā varētu laicīgi veikt korektīvas darbības.

Ja EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, ir izstrādājusi organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 (2001. gada 19. marts), ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (25), un dizaina funkcija ir ietverta reģistrācijas jomā, tiek uzskatīts, ka šādas organizācijas vadības sistēma atbilst šīs direktīvas V pielikuma prasībām.

Ja EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, ir izstrādājusi organizācija, kurai ir vadības sistēma, kas ietver ražojuma dizaina funkciju un kas ir ieviesta saskaņā ar saskaņotajiem standartiem, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tiek uzskatīts, ka šāda vadības sistēma atbilst attiecīgajiem V pielikuma prasībām.

3.   Pēc tam, kad EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, ir laists tirgū vai nodots ekspluatācijā, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis saglabā attiecīgos dokumentus, kas saistīti ar veikto atbilstības novērtēšanu un izsniegtajām atbilstības deklarācijām, pieejamus dalībvalstu inspekcijai 10 gadu laikā pēc tam, kad ir ražots pēdējais no šādiem EPR.

Attiecīgos dokumentus dara pieejamus 10 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas no dalībvalsts kompetentās iestādes.

4.   Dokumentus, kas saistīti ar atbilstības novērtēšanu, un atbilstības deklarāciju, kas minēta 5. pantā, sagatavo vienā no Kopienas oficiālajām valodām.

9. pants

Atbilstības pieņēmums

1.   Dalībvalstis uzskata, ka EPR ar CE marķējumu, kas minēts 5. pantā, atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma atbilstīgajiem noteikumiem.

2.   Dalībvalstis EPR uzskata par atbilstīgu visām piemērojamā īstenošanas pasākuma attiecīgajām prasībām, ja attiecībā uz EPR ir piemēroti saskaņotie standarti, kuri attiecas uz šādu pasākumu un kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   EPR, kam piešķirta Kopienas ekoetiķete saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000, tiek uzskatīts par atbilstīgu piemērojamā īstenošanas pasākuma ekodizaina prasībām tiktāl, ciktāl ekoetiķete attiecas uz šīm prasībām.

4.   Lai noteiktu atbilstības pieņēmumu sakarā ar šo direktīvu, Komisija saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru var izlemt, ka citas ekoetiķetes atbilst nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas paredzēti attiecībā uz Kopienas ekoetiķeti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000. EPR, kam ir piešķirta šāda, cita veida ekoetiķete, tiks uzskatīts par atbilstīgu piemērojamā īstenošanas pasākuma ekodizaina prasībām tiktāl, ciktāl šī ekoetiķete attiecas uz šīm prasībām.

10. pants

Saskaņotie standarti

1.   Dalībvalstis, cik iespējams, nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai ar iesaistītajām pusēm apspriestos valsts līmenī par saskaņoto standartu sagatavošanas un uzraudzības procesu.

2.   Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka saskaņotie standarti, kuru piemērošana saskaņā ar pieņēmumu nozīmē atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma konkrētiem noteikumiem, pilnībā tiem neatbilst, attiecīgā dalībvalsts vai Komisija par to informē Pastāvīgo komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu, sniedzot pamatojumu. Komiteja nekavējoties sniedz savu atzinumu.

3.   Ņemot vērā komitejas atzinumu, Komisija pieņem lēmumu par to, vai publicēt, nepublicēt, publicēt ar ierobežojumiem, saglabāt vai svītrot atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Komisija informē attiecīgo Eiropas standartizācijas iestādi un, ja nepieciešams, izsniedz jaunu pilnvaru ar mērķi pārskatīt konkrētos saskaņotos standartus.

11. pants

Prasības attiecībā uz sastāvdaļām un mezgliem

Ar īstenošanas pasākumiem var pieprasīt ražotājiem vai to pilnvarotajiem pārstāvjiem, kas laiž sastāvdaļas un mezglus tirgū un/vai nodod tos ekspluatācijā, sniegt tā EPR ražotājam, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, atbilstīgu informāciju par sastāvdaļu vai mezglu materiālu sastāvu un to enerģijas, materiālu un/vai resursu patēriņu.

12. pants

Administratīvā sadarbība un informācijas apmaiņa

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu sadarbību starp iestādēm, kas atbildīgas par šīs direktīvas īstenošanu, kā arī informācijas apmaiņu to starpā un ar Komisiju, lai palīdzētu šīs direktīvas darbībā, un jo īpaši 7. panta īstenošanā.

Administratīvajā sadarbībā un informācijas apmaiņā, cik iespējams, izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, un to var atbalstīt ar attiecīgām Kopienas programmām.

Dalībvalstis informē Komisiju par iestādēm, kas atbildīgas par šīs direktīvas piemērošanu.

2.   Par precīzu raksturu un struktūru informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm nolemj saskaņā ar procedūru, kas minēta 19. panta 2. punktā.

3.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu sadarbību starp dalībvalstīm, kā minēts šajā pantā.

13. pants

Mazie un vidējie uzņēmumi

1.   Programmu kontekstā, kuras paredzētas MVU un ļoti maziem uzņēmumiem, Komisija ņem vērā ierosinājumus, kuri palīdz MVU un ļoti maziem uzņēmumiem iekļaut savu ražojumu izstrādes posmā vides aspektus, tostarp arī energoefektivitāti.

2.   Dalībvalstis gādā, jo īpaši nostiprinot atbalsta tīklus un struktūras, ka tās veicina, lai MVU un ļoti mazie uzņēmumi jau ražojuma izstrādes posmā ievērotu vides aizsardzības principus un pielāgotos turpmākiem Eiropas tiesību aktiem.

14. pants

Informācija patērētājiem

Saskaņā ar piemērojamo īstenošanas pasākumu ražotāji veidā, kādu tie uzskata par piemērotu, nodrošina, ka EPR patērētājiem sniedz:

| — | nepieciešamo informāciju par patērētāju lomu ražojuma ilgtspējīgā lietošanā, |
| --- | --- |

—

nepieciešamo informāciju par patērētāju lomu ražojuma ilgtspējīgā lietošanā,

| — | ja to pieprasa īstenošanas pasākumi — produkta ekoloģisko profilu un ekodizaina priekšrocību aprakstu. |
| --- | --- |

—

ja to pieprasa īstenošanas pasākumi — produkta ekoloģisko profilu un ekodizaina priekšrocību aprakstu.

15. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Ja EPR atbilst 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, uz to saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums. Pieņemot īstenošanas pasākumus, Komisija rīkojas saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Kritēriji, kas minēti 1. punktā, ir šādi:

| a) | EPR ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, orientējoši vairāk nekā 200 000 vienības gadā Kopienā, saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem datiem; |
| --- | --- |

a)

EPR ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, orientējoši vairāk nekā 200 000 vienības gadā Kopienā, saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem datiem;

| b) | EPR, ņemot vērā tirgū laisto un/vai ekspluatācijā nodoto EPR skaitu, ir ievērojama ietekme uz vidi Kopienā, kā noteikts Kopienas stratēģiskajās prioritātēs, kas sniegtas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK; |
| --- | --- |

b)

EPR, ņemot vērā tirgū laisto un/vai ekspluatācijā nodoto EPR skaitu, ir ievērojama ietekme uz vidi Kopienā, kā noteikts Kopienas stratēģiskajās prioritātēs, kas sniegtas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK;

| c) | EPR ir ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām, jo īpaši ņemot vērā:






  — | to, ka nav citu attiecīgu Kopienas tiesību aktu vai tirgus spēki nespēj pienācīgi risināt šo jautājumu, |
| --- | --- | --- |

c)

EPR ir ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām, jo īpaši ņemot vērā:

—

to, ka nav citu attiecīgu Kopienas tiesību aktu vai tirgus spēki nespēj pienācīgi risināt šo jautājumu,

| — | būtiskas atšķirības ekoloģiskos raksturlielumos starp tirgū pieejamiem EPR, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte. |
| --- | --- |

—

būtiskas atšķirības ekoloģiskos raksturlielumos starp tirgū pieejamiem EPR, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte.

3.   Gatavojot īstenošanas pasākuma projektu, Komisija ņem vērā visus viedokļus, ko izteikusi komiteja, kas minēta 19. panta 1. punktā, un arī ņem vērā:

| a) | Kopienas vides prioritātes, piemērām, tās, kas noteiktas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK vai Komisijas ziņotajā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP); |
| --- | --- |

a)

Kopienas vides prioritātes, piemērām, tās, kas noteiktas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK vai Komisijas ziņotajā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP);

| b) | attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pašregulāciju, piemērām, brīvprātīgās vienošanās, kas pēc saskaņā ar 17. pantu veiktā novērtējuma, paredzams, ļaus sasniegt politikas mērķus ātrāk vai lētāk nekā obligātās prasības. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pašregulāciju, piemērām, brīvprātīgās vienošanās, kas pēc saskaņā ar 17. pantu veiktā novērtējuma, paredzams, ļaus sasniegt politikas mērķus ātrāk vai lētāk nekā obligātās prasības.

4.   Sagatavojot īstenošanas pasākuma projektu, Komisija:

| a) | ņem vērā EPR aprites ciklu un visus ievērojamos vides aspektus, tostarp energoefektivitāti. Vides aspektu un to uzlabošanas iespēju analīzes pamatīgums ir proporcionāls to nozīmīgumam. To ekodizaina prasību, kas attiecas uz nozīmīgiem EPR vides aspektiem, pieņemšanu nevajadzīgi neaizkavē ar citiem aspektiem saistītie neskaidrie jautājumi; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā EPR aprites ciklu un visus ievērojamos vides aspektus, tostarp energoefektivitāti. Vides aspektu un to uzlabošanas iespēju analīzes pamatīgums ir proporcionāls to nozīmīgumam. To ekodizaina prasību, kas attiecas uz nozīmīgiem EPR vides aspektiem, pieņemšanu nevajadzīgi neaizkavē ar citiem aspektiem saistītie neskaidrie jautājumi;

| b) | veic novērtēšanu, kurā tiek apsvērta ietekme uz vidi, patērētājiem un ražotājiem, tostarp MVU, saistībā ar konkurētspēju, tostarp tirgos ārpus Kopienas, jaunradi, tirgus piekļuvi, izmaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- |

b)

veic novērtēšanu, kurā tiek apsvērta ietekme uz vidi, patērētājiem un ražotājiem, tostarp MVU, saistībā ar konkurētspēju, tostarp tirgos ārpus Kopienas, jaunradi, tirgus piekļuvi, izmaksām un ieguvumiem;

| c) | ņem vērā esošos valsts tiesību aktus vides jomā, ko dalībvalstis uzskata par svarīgiem; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā esošos valsts tiesību aktus vides jomā, ko dalībvalstis uzskata par svarīgiem;

| d) | veic atbilstīgas apspriedes ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

d)

veic atbilstīgas apspriedes ar ieinteresētajām personām;

| e) | sagatavo paskaidrojuma rakstu par īstenošanas pasākuma projektu, kas balstīts uz novērtējumu, kurš minēts b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

sagatavo paskaidrojuma rakstu par īstenošanas pasākuma projektu, kas balstīts uz novērtējumu, kurš minēts b) apakšpunktā;

| f) | nosaka īstenošanas termiņu, jebkuru pa fāzēm sadalītu vai pārejas pasākumu vai periodus, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz MVU vai uz īpašām ražojumu grupām, ko galvenokārt ražo MVU. |
| --- | --- |

f)

nosaka īstenošanas termiņu, jebkuru pa fāzēm sadalītu vai pārejas pasākumu vai periodus, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz MVU vai uz īpašām ražojumu grupām, ko galvenokārt ražo MVU.

5.   Īstenošanas pasākumi atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz ražojuma funkcionalitāti no lietotāja perspektīvas; |
| --- | --- |

a)

nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz ražojuma funkcionalitāti no lietotāja perspektīvas;

| b) | veselība, drošība un vide nav nelabvēlīgi ietekmēta; |
| --- | --- |

b)

veselība, drošība un vide nav nelabvēlīgi ietekmēta;

| c) | nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz ražojuma cenu un izmaksām, kas saistītas ar aprites ciklu; |
| --- | --- |

c)

nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz ražojuma cenu un izmaksām, kas saistītas ar aprites ciklu;

| d) | nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

d)

nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz nozares konkurētspēju;

| e) | principā ekodizaina prasību noteikšanai nebūs tādas sekas, ka ražotājiem būs jāizmanto patentēta tehnoloģija; |
| --- | --- |

e)

principā ekodizaina prasību noteikšanai nebūs tādas sekas, ka ražotājiem būs jāizmanto patentēta tehnoloģija;

| f) | neuzliek ražotājiem pārmērīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

f)

neuzliek ražotājiem pārmērīgu administratīvo slogu.

6.   Īstenošanas pasākumi nosaka ekodizaina prasības saskaņā ar I un/vai II pielikumu.

Īpašas ekodizaina prasības ievieš attiecībā uz atlasītajiem vides aspektiem, kuriem ir nozīmīga ietekme uz vidi.

Īstenošanas pasākumos var arī paredzēt, ka nav nepieciešamas nekādas ekodizaina prasības attiecībā uz konkrētiem ekodizaina parametriem no tiem, kas minēti I pielikuma 1. daļā.

7.   Prasības formulē tā, lai nodrošinātu, ka tirgus uzraudzības iestādes var pārbaudīt EPR atbilstību īstenošanas pasākuma prasībām. Īstenošanas pasākums nosaka, vai pārbaude var tikt veikta tieši uz EPR vai pamatojoties uz tehnisko dokumentāciju.

8.   Īstenošanas pasākumi ietver elementus, kas uzskaitīti VII pielikumā.

9.   Komisijas izmantotie atbilstīgie pētījumi un analīze, sagatavojot īstenošanas pasākumu, jāpadara publiski pieejami, īpaši paredzot ieinteresētajiem MVU vieglu piekļuvi un izmantošanu.

10.   Vajadzības gadījumā īstenošanas pasākumam, ar ko nosaka ekodizaina prasības, pievieno pamatnostādnes, ko pieņem Komisija saskaņā ar 19. panta 2. punktu, attiecībā uz dažādu vides aspektu līdzsvarošanu; šīs pamatnostādnes aptvers visu to MVU specifiku, kas aktīvi darbojas nozarē, uz kuru attiecas īstenošanas pasākumus. Vajadzības gadījumā saskaņā ar 13. panta 1. punktu Komisija var izstrādāt specializētus papildu materiālus, lai veicinātu īstenošanu MVU.

16. pants

Darba plāns

1.   Saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti 15. pantā, un apspriedusies ar Apspriežu forumu, kas minēts 18. pantā, Komisija ne vēlāk kā 2007. gada 6. jūlijā izstrādā darba plānu, ko dara zināmu atklātībai.

Darba plānā nosaka nākošajiem trim gadiem to ražojumu grupu sarakstu, kas tiks uzskatītas par prioritārām, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus.

Darba plānā Komisija periodiski izdara grozījumus, apspriedusies ar Apspriežu forumu.

2.   Tomēr pārejas laikposmā, kamēr tiek izstrādāts pirmais 1. punktā minētais darba plāns, saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru un 15. pantā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanas ar Apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā pirms termiņa ievieš:

| — | īstenošanas pasākumus, sākot ar tiem ražojumiem, kam saskaņā ar EKPP ir augsts potenciāls attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju rentablu samazināšanu, piemēram, apkures un ūdens sildīšanas iekārtām, sistēmām ar elektromotoriem, apgaismojumu mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, mājsaimniecības ierīcēm, biroja iekārtām mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, sadzīves elektroiekārtām, plaša patēriņa elektroniskajām iekārtām un apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas iekārtām, |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumus, sākot ar tiem ražojumiem, kam saskaņā ar EKPP ir augsts potenciāls attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju rentablu samazināšanu, piemēram, apkures un ūdens sildīšanas iekārtām, sistēmām ar elektromotoriem, apgaismojumu mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, mājsaimniecības ierīcēm, biroja iekārtām mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, sadzīves elektroiekārtām, plaša patēriņa elektroniskajām iekārtām un apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas iekārtām,

| — | atsevišķu īstenošanas pasākumu, lai samazinātu gaidīšanas režīma zudumus ražojumu grupai. |
| --- | --- |

—

atsevišķu īstenošanas pasākumu, lai samazinātu gaidīšanas režīma zudumus ražojumu grupai.

17. pants

Pašregulācija

Brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus, kas šīs direktīvas sakarā piedāvāti kā alternatīva īstenošanas pasākumiem, izvērtē, balstoties vismaz uz VIII pielikumu.

18. pants

Apspriežu forums

Komisija nodrošina, ka, veicot savas darbības, attiecībā uz katru īstenošanas pasākumu tā ievēro dalībvalstu pārstāvju un visu ieinteresēto pušu, kas saistīti ar konkrēto ražojumu/ražojumu grupu, proporcionālu dalību. Šādas puses ietver, piemēram, nozari, tostarp MVU, amatniecības nozari, arodbiedrības, tirgotājus, mazumtirgotājus, importētājus, vides aizsardzības grupas un patērētāju organizācijas; šīs puses jo īpaši līdzdarbojas īstenošanas pasākumu noteikšanā un pārskatīšanā, izveidoto tirgus uzraudzības mehānismu efektivitātes izvērtēšanā un brīvprātīgo vienošanos un citu pašregulācijas pasākumu izvērtēšanā. Šīs puses tiekas Apspriežu forumā. Komisija pieņem foruma reglamentu.

19. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

20. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka sankcijas, ko piemēro par to valsts tiesību normu pārkāpumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām, ņemot vērā neatbilstības pakāpi un to neatbilstīgo ražojumu vienību skaitu, kas laisti Kopienas tirgū.

21. pants

Grozījumi

1.   Direktīvu 92/42/EEK ar šo groza šādi:

| 1) | direktīvas 6. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 6. pantu svītro;

| 2) | iekļauj šādu pantu:
  “10.a pants
  Šī direktīva ir īstenošanas pasākums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (26), 15. panta nozīmē, attiecībā uz energoefektivitāti izmantošanas laikā saskaņā ar minēto direktīvu, un to var grozīt vai atcelt saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

Šī direktīva ir īstenošanas pasākums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (26), 15. panta nozīmē, attiecībā uz energoefektivitāti izmantošanas laikā saskaņā ar minēto direktīvu, un to var grozīt vai atcelt saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 2. punktu.

| 3) | direktīvas I pielikuma otro iedaļu svītro; |
| --- | --- |

3)

direktīvas I pielikuma otro iedaļu svītro;

| 4) | direktīvas II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

4)

direktīvas II pielikumu svītro.

2.   Direktīvu 96/57/EK ar šo groza šādi:

Iekļauj šādu pantu:

“9.a pants

Šī direktīva ir īstenošanas pasākums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (27), 15. panta nozīmē, attiecībā uz energoefektivitāti izmantošanas laikā saskaņā ar minēto direktīvu, un to var grozīt vai atcelt saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 2. punktu.

3.   Direktīvu 2000/55/EK ar šo groza šādi:

Iekļauj šādu pantu:

“9.a pants

Šī direktīva ir īstenošanas pasākums, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (28), 15. panta nozīmē, attiecībā uz energoefektivitāti izmantošanas laikā saskaņā ar minēto direktīvu, un to var grozīt vai atcelt saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 2. punktu.

22. pants

Atcelšana

Direktīvas 78/170/EEK un 86/594/EEK atceļ. Dalībvalstis var turpināt piemērot esošos valsts pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 86/594/EEK, līdz brīdim, kad saskaņā ar šo direktīvu tiks pieņemti īstenošanas pasākumi par attiecīgiem ražojumiem.

23. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā 2010. gada 6. jūlijā Komisija izskata šīs direktīvas un tās īstenošanas pasākumu efektivitāti, sliekšņus īstenošanas pasākumiem, tirgus uzraudzības mehānismus un jebkuras attiecīgās pašregulācijas veicināšanu, apspriedusies ar Apspriežu forumu, kas minēts 18. pantā, un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei, lai grozītu šo direktīvu.

24. pants

Konfidencialitāte

Informācijas sniegšanas prasības, kas minētas 11. pantā un I pielikuma 2. daļā un kas jāpilda ražotājam un/vai tā pilnvarotam pārstāvim, ir samērīgas un ņem vērā komerciāli svarīgās informācijas likumīgo konfidencialitāti.

25. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību šai direktīvai līdz 2007. gada 11. augustam.

Tās tūlīt par to informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

26. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

27. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2005. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 112, 30.4.2004., 25. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004., 319. lpp.), Padomes 2004. gada 29. novembra Kopējā nostāja (OV C 38 E, 15.2.2005., 45. lpp.), Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. aprīļa Nostāja un Padomes 2005. gada 23. maija Lēmums.

2

(3)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 220, 30.8.1993., 23. lpp.

4

(5)  OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.

5

(6)  OV C 141, 19.5.2000., 1. lpp.

6

(7)  OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

8

(9)  OV L 332, 15.12.2001., 1. lpp.

9

(10)  OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/108/EK (OV L 345, 31.12.2003., 106. lpp.).

10

(11)  OV L 37, 13.2.2003., 19. lpp.

11

(12)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/98/EK (OV L 305, 1.10.2004., 63. lpp).

12

(13)  OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK (OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.).

13

(14)  OV L 236, 18.9.1996., 36. lpp.

14

(15)  OV L 279, 1.11.2000., 33. lpp.

15

(16)  OV L 52, 23.2.1978., 32. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 82/885/EEK (OV L 378, 31.12.1982., 19. lpp.).

16

(17)  OV L 196, 26.7.1990., 15. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

17

(18)  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

18

(19)  OV L 344, 6.12.1986., 24. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

19

(20)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

20

(21)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

21

(22)  OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

22

(23)  OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 94/31/EK (OV L 168, 2.7.1994., 28. lpp.).

23

(24)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu .

24

(25)  OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp.

25

(26)  OV L . OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.”

26

(27)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.”

27

(28)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.”

28

---

I PIELIKUMS

Vispārēju ekodizaina prasību noteikšanas metode

(minēta 15. pantā)

Vispārējas ekodizaina prasības tiek izstrādātas ar mērķi uzlabot EPR ekoloģiskos raksturlielumus, uzmanību pievēršot tās ievērojamiem vides aspektiem, nenosakot robežvērtības. Šajā pielikumā noteikto metodi izmanto gadījumos, kad attiecīgajai ražojumu grupai nevar noteikt robežvērtības. Sagatavojot pasākuma projektu, kas jāiesniedz 19. pantā minētajai komitejai, Komisija nosaka ievērojamus vides aspektus, kuri tiks norādīti īstenošanas pasākumā.

Sagatavojot īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka vispārējas ekodizaina prasības saskaņā ar 15. pantu, Komisija nosaka attiecībā uz EPR, kas ietverts īstenošanas pasākumā, atbilstīgos ekodizaina parametrus no tiem, kas uzskaitīti 1. daļā, kā arī informācijas sniegšanas prasības no tām, kas uzskaitītas 2. daļā, un prasības ražotājam, kas uzskaitītas 3. daļā.

1. daļa EPR ekodizaina parametri

| 1.1. | Ciktāl tie ir saistīti ar ražojuma dizainu, ievērojamus vides aspektus identificē, izskatot šādas ražojuma aprites cikla posmus:






  a) | izejvielu atlase un izmantošana; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ciktāl tie ir saistīti ar ražojuma dizainu, ievērojamus vides aspektus identificē, izskatot šādas ražojuma aprites cikla posmus:

a)

izejvielu atlase un izmantošana;

| b) | ražošana; |
| --- | --- |

b)

ražošana;

| c) | iepakošana, transports un izplatīšana; |
| --- | --- |

c)

iepakošana, transports un izplatīšana;

| d) | uzstādīšana un uzturēšana; |
| --- | --- |

d)

uzstādīšana un uzturēšana;

| e) | lietošana; |
| --- | --- |

e)

lietošana;

| f) | ekspluatācijas laika beigas, nozīmējot EPR stāvokli, ko tas ir sasniedzis tā pirmās izmantošanas beigās, līdz tā galīgai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

f)

ekspluatācijas laika beigas, nozīmējot EPR stāvokli, ko tas ir sasniedzis tā pirmās izmantošanas beigās, līdz tā galīgai iznīcināšanai.

| 1.2. | Katram posmam, kur tas nepieciešams, ir jānovērtē šādi vides aspekti:






  a) | paredzētais materiālu, enerģijas un citu resursu, piemēram, svaiga ūdens, patēriņš; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Katram posmam, kur tas nepieciešams, ir jānovērtē šādi vides aspekti:

a)

paredzētais materiālu, enerģijas un citu resursu, piemēram, svaiga ūdens, patēriņš;

| b) | prognozētās emisijas gaisā, ūdenī vai augsnē; |
| --- | --- |

b)

prognozētās emisijas gaisā, ūdenī vai augsnē;

| c) | paredzētais piesārņojums ar fizikāliem efektiem, piemēram, troksni, vibrāciju, radiāciju, elektromagnētiskajiem laukiem; |
| --- | --- |

c)

paredzētais piesārņojums ar fizikāliem efektiem, piemēram, troksni, vibrāciju, radiāciju, elektromagnētiskajiem laukiem;

| d) | paredzētais atkritumu daudzums; |
| --- | --- |

d)

paredzētais atkritumu daudzums;

| e) | materiālu un/vai enerģijas atkārtotas izmantošanas, pārstrādes un reģenerēšanas iespējas, ņemot vērā Direktīvu 2002/96/EK. |
| --- | --- |

e)

materiālu un/vai enerģijas atkārtotas izmantošanas, pārstrādes un reģenerēšanas iespējas, ņemot vērā Direktīvu 2002/96/EK.

| 1.3. | Jo īpaši izmantos, kur iespējams, šādus parametrus, ko nepieciešamības gadījumā papildina ar citiem, lai izvērtētu to vides aspektu uzlabošanās potenciālu, kas minēti iepriekšējā punktā:






  a) | ražojuma svars un apjoms; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Jo īpaši izmantos, kur iespējams, šādus parametrus, ko nepieciešamības gadījumā papildina ar citiem, lai izvērtētu to vides aspektu uzlabošanās potenciālu, kas minēti iepriekšējā punktā:

a)

ražojuma svars un apjoms;

| b) | materiālu izmantošana, kas iegūti pārstrādes rezultātā; |
| --- | --- |

b)

materiālu izmantošana, kas iegūti pārstrādes rezultātā;

| c) | enerģijas, ūdens un citu resursu patēriņš ražojuma aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

c)

enerģijas, ūdens un citu resursu patēriņš ražojuma aprites cikla laikā;

| d) | tādu vielu izmantošana, kas tiek uzskatītas par kaitīgām veselībai un/vai videi saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (1) un ņemot vērā tiesību aktus par konkrētu vielu laišanu tirgū un lietošanu, piemērām, Direktīvas 76/769/EEK vai 2002/95/EK; |
| --- | --- |

d)

tādu vielu izmantošana, kas tiek uzskatītas par kaitīgām veselībai un/vai videi saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (1) un ņemot vērā tiesību aktus par konkrētu vielu laišanu tirgū un lietošanu, piemērām, Direktīvas 76/769/EEK vai 2002/95/EK;

| e) | to patērēto elementu daudzums un būtība, kas nepieciešami atbilstīgajai ražojuma izmantošanai un uzturēšanai; |
| --- | --- |

e)

to patērēto elementu daudzums un būtība, kas nepieciešami atbilstīgajai ražojuma izmantošanai un uzturēšanai;

| f) | ērta piekļuve atkārtotai izmantošanai un pārstrādei, kas izteikta ar: izmantoto materiālu un sastāvdaļu skaitu, standarta sastāvdaļu izmantošanu, laiku, kas nepieciešams demontēšanai, nepieciešamajiem instrumentiem, lai veiktu demontāžu, sastāvdaļu un materiālu kodēšanas standartu izmantošanu, lai noteiktu sastāvdaļas un materiālus, kas noderīgi atkārtotai izmantošanai un pārstrādei (tostarp plastmasas daļu marķēšanu saskaņā ar ISO standartiem), viegli pārstrādājamu materiālu izmantošanu, ērtu piekļuvi vērtīgiem un citiem pārstrādājamiem materiāliem un sastāvdaļām; ērtu piekļuvi materiāliem un sastāvdaļām, kas satur kaitīgas vielas; |
| --- | --- |

f)

ērta piekļuve atkārtotai izmantošanai un pārstrādei, kas izteikta ar: izmantoto materiālu un sastāvdaļu skaitu, standarta sastāvdaļu izmantošanu, laiku, kas nepieciešams demontēšanai, nepieciešamajiem instrumentiem, lai veiktu demontāžu, sastāvdaļu un materiālu kodēšanas standartu izmantošanu, lai noteiktu sastāvdaļas un materiālus, kas noderīgi atkārtotai izmantošanai un pārstrādei (tostarp plastmasas daļu marķēšanu saskaņā ar ISO standartiem), viegli pārstrādājamu materiālu izmantošanu, ērtu piekļuvi vērtīgiem un citiem pārstrādājamiem materiāliem un sastāvdaļām; ērtu piekļuvi materiāliem un sastāvdaļām, kas satur kaitīgas vielas;

| g) | izmantoto sastāvdaļu iestrādāšana; |
| --- | --- |

g)

izmantoto sastāvdaļu iestrādāšana;

| h) | tādu tehnisko risinājumu neizmantošana, kas traucē sastāvdaļu un iekārtu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi; |
| --- | --- |

h)

tādu tehnisko risinājumu neizmantošana, kas traucē sastāvdaļu un iekārtu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi;

| i) | ekspluatācijas laika paildzināšana, kas izteikta ar minimālo garantēto ekspluatācijas laikposmu, minimālo laiku rezerves daļu pieejamībai, modularitāti, uzlabošanas iespējām, labošanas iespējām; |
| --- | --- |

i)

ekspluatācijas laika paildzināšana, kas izteikta ar minimālo garantēto ekspluatācijas laikposmu, minimālo laiku rezerves daļu pieejamībai, modularitāti, uzlabošanas iespējām, labošanas iespējām;

| j) | radīto atkritumu apjoms un radīto kaitīgo atkritumu apjoms; |
| --- | --- |

j)

radīto atkritumu apjoms un radīto kaitīgo atkritumu apjoms;

| k) | emisijas gaisā (siltumnīcas efektu izraisošas gāzes, skābie aģenti, gaistoši organiski savienojumi, viela, kas noārda ozona slāni, noturīgi organiskie piesārņotāji, smagie metāli, smalku daļiņu un suspendēto daļiņu vielas), neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (2), lai tuvinātu dalībvalstu likumus; |
| --- | --- |

k)

emisijas gaisā (siltumnīcas efektu izraisošas gāzes, skābie aģenti, gaistoši organiski savienojumi, viela, kas noārda ozona slāni, noturīgi organiskie piesārņotāji, smagie metāli, smalku daļiņu un suspendēto daļiņu vielas), neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (2), lai tuvinātu dalībvalstu likumus;

| l) | emisijas ūdenī (smagie metāli, vielas, kas nelabvēlīgi ietekmē skābekļa līdzsvaru, noturīgi organiskie piesārņotāji); |
| --- | --- |

l)

emisijas ūdenī (smagie metāli, vielas, kas nelabvēlīgi ietekmē skābekļa līdzsvaru, noturīgi organiskie piesārņotāji);

| m) | emisijas augsnē (jo īpaši bīstamu vielu noplūde un izlīšana ražojumu lietošanas posmā un noplūdes potenciāls atkritumu apglabāšanas procesā). |
| --- | --- |

m)

emisijas augsnē (jo īpaši bīstamu vielu noplūde un izlīšana ražojumu lietošanas posmā un noplūdes potenciāls atkritumu apglabāšanas procesā).

2. daļa Informācijas sniegšanas prasības

Īstenošanas pasākumos var paredzēt prasību ražotājam sniegt informāciju, kas var ietekmēt veidu, kā ar EPR rīkojas, to izmanto vai pārstrādā puses, kas nav ražotājs. Šī informācija, kur vajadzīgs, var ietvert:

| — | informāciju no projektētāja saistībā ar ražošanas procesu, |
| --- | --- |

—

informāciju no projektētāja saistībā ar ražošanas procesu,

| — | informāciju patērētājiem par ražojuma ievērojamām vides parametriem ražojuma ekoloģiskajiem raksturlielumiem; šo informāciju pievieno ražojumam, kad tas tiek laists tirgū, lai ļautu patērētājam salīdzināt šos ražojumu aspektus, |
| --- | --- |

—

informāciju patērētājiem par ražojuma ievērojamām vides parametriem ražojuma ekoloģiskajiem raksturlielumiem; šo informāciju pievieno ražojumam, kad tas tiek laists tirgū, lai ļautu patērētājam salīdzināt šos ražojumu aspektus,

| — | informāciju patērētājiem par to, kā uzstādīt, izmantot un uzturēt ražojumu, lai cik vien iespējams samazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu optimālo ekspluatācijas laikposma ilgumu, kā arī par to, kā atgriezt ražojumu tā ekspluatācijas laika beigās, un, vajadzības gadījumā, informāciju par rezerves daļu pieejamības laikposmu un ražojumu uzlabošanas iespējām, |
| --- | --- |

—

informāciju patērētājiem par to, kā uzstādīt, izmantot un uzturēt ražojumu, lai cik vien iespējams samazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu optimālo ekspluatācijas laikposma ilgumu, kā arī par to, kā atgriezt ražojumu tā ekspluatācijas laika beigās, un, vajadzības gadījumā, informāciju par rezerves daļu pieejamības laikposmu un ražojumu uzlabošanas iespējām,

| — | informāciju par apstrādes iekārtām saistībā ar demontāžu, pārstrādi vai apglabāšanu aprites cikla beigās. |
| --- | --- |

—

informāciju par apstrādes iekārtām saistībā ar demontāžu, pārstrādi vai apglabāšanu aprites cikla beigās.

Informācijai jābūt sniegtai uz ražojuma, ja vien iespējams.

Šī informācija ņems vērā pienākumus saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem, piemēram, Direktīvu 2002/96/EK.

3. daļa Prasības ražotājam

| 1. | Attiecībā uz vides aspektiem, kas īstenošanas pasākumā ir noteikti kā tie, ko var būtiski ietekmēt ražojuma projektēšanas laikā, EPR ražotājiem prasīs veikt EPR modeļa izvērtēšanu visā tā aprites ciklā, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par normāliem apstākļiem un izmantošanas nolūkiem. Citus vides aspektus var izskatīt brīvprātīgi.
  Pamatojoties uz šo novērtēšanu, ražotāji izveido EPR ekoloģisko profilu. Tas ir balstīts uz ražojuma parametriem, kas ir saistīti ar vidi, un fizikālās mērvienībās ieteikto ielaidi/izlaidi ražojuma aprites cikla laikā. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz vides aspektiem, kas īstenošanas pasākumā ir noteikti kā tie, ko var būtiski ietekmēt ražojuma projektēšanas laikā, EPR ražotājiem prasīs veikt EPR modeļa izvērtēšanu visā tā aprites ciklā, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par normāliem apstākļiem un izmantošanas nolūkiem. Citus vides aspektus var izskatīt brīvprātīgi.

Pamatojoties uz šo novērtēšanu, ražotāji izveido EPR ekoloģisko profilu. Tas ir balstīts uz ražojuma parametriem, kas ir saistīti ar vidi, un fizikālās mērvienībās ieteikto ielaidi/izlaidi ražojuma aprites cikla laikā.

| 2. | Ražotājs izmantos šo novērtējumu, lai izvērtētu alternatīvus dizaina risinājumus un panāktos ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā kritērijus.
  Šos kritērijus nosaka Komisija īstenošanas pasākumā, pamatojoties uz informāciju, kas gūta pasākuma sagatavošanas laikā.
  Konkrēta risinājuma izvēle panāks pienācīgu līdzsvaru starp dažādiem vides aspektiem un starp vides aspektiem un citiem svarīgiem apsvērumiem, tādiem kā drošība un veselība, tehniskās prasības attiecībā uz funkcionalitāti, kvalitāte, raksturlielumi un ekonomiskie aspekti, tostarp ražošanas izmaksas un tirgus vērtība, tajā pašā laikā ievērojot visus attiecīgos tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs izmantos šo novērtējumu, lai izvērtētu alternatīvus dizaina risinājumus un panāktos ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā kritērijus.

Šos kritērijus nosaka Komisija īstenošanas pasākumā, pamatojoties uz informāciju, kas gūta pasākuma sagatavošanas laikā.

Konkrēta risinājuma izvēle panāks pienācīgu līdzsvaru starp dažādiem vides aspektiem un starp vides aspektiem un citiem svarīgiem apsvērumiem, tādiem kā drošība un veselība, tehniskās prasības attiecībā uz funkcionalitāti, kvalitāte, raksturlielumi un ekonomiskie aspekti, tostarp ražošanas izmaksas un tirgus vērtība, tajā pašā laikā ievērojot visus attiecīgos tiesību aktus.

---

(1)  OV  196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/73/EK (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp.).

(2)  OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/26/EK (OV L 146, 30.4.2004., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Īpašu ekodizaina prasību noteikšanas metode

(minēta 15. pantā)

Īpašas ekodizaina prasības tiek izstrādātas ar mērķi uzlabot atsevišķu ražojuma vides aspektu. Tās var būt prasības attiecībā uz konkrētā resursa samazinātu patēriņu, piemēram, ierobežojumi resursa izmantošanai dažādos EPR aprites cikla posmos, kur tas ir vajadzīgs (piemēram, ūdens patēriņa ierobežojumi lietošanas posmā vai ierobežojumi attiecībā uz tās konkrētā materiāla daudzumu, kas iestrādāts ražojumā, vai prasība par pārstrādātā materiāla minimālo daudzumu).

Sagatavojot īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka īpašas ekodizaina prasības saskaņā ar 15. pantu, Komisija nosaka, saistībā ar EPR, uz ko attiecas īstenošanas pasākums, attiecīgos ekodizaina parametrus no tiem, kas minēti I pielikuma 1. daļā, un šādi nosaka minēto prasību līmeņus saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 19. panta 2. punktā:

| 1. | Tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros tiks izvēlēti vairāki attiecīgā EPR reprezentatīvie modeļi, kas ir tirgū, un tiks identificētas tehniskās iespējas uzlabot ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā šo iespēju ekonomisko dzīvotspēju un izvairoties no būtiskiem snieguma zaudējumiem vai nelietderības attiecībā uz patērētājiem.
  Tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros arī tiks noteikti, attiecībā uz apsvērtajiem vides aspektiem, labākā snieguma ražojumi un tirgū pieejamās tehnoloģijas.
  Analizējot un nosakot prasības, jāņem vērā starptautiskajos tirgos pieejamo ražojumu raksturlielumi un standarti, kas noteikti citu valstu tiesību aktos.
  Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā ekonomiskās un tehniskās iespējas, kā arī uzlabošanas potenciālu, veic konkrētus pasākumus ar mērķi līdz minimumam samazināt ražojumu radīto ietekmi uz vidi.
  Attiecībā uz enerģijas patēriņu lietošanas laikā nosaka enerģijas efektivitātes vai patēriņa līmeni ar mērķi neradīt liekus izmaksas tiešajiem lietotājiem ražojuma lietošanas laikā saistībā ar EPR reprezentatīviem modeļiem, ņemot vērā ietekmi uz citiem vides aspektiem. Aprites cikla izmaksu analīzes metodē tiek izmantota reāla atlaides likme, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz Eiropas Centrālā banka, un uz EPR reālistisku ekspluatācijas laika ilgumu; tas ir balstīts uz pirkšanas cenas variāciju kopumu (kas radusies no rūpniecības izmaksu variācijām) un darbības izdevumiem, kas radušies no tehniskās uzlabošanas iespēju atšķirīgajiem līmeņiem, samazinot vērtību attiecīgo EPR reprezentatīvo modeļu aprites cikla laikā. Darbības izdevumi sedz galvenokārt enerģijas patēriņu un citu resursu papildus izdevumus (kā ūdens vai mazgāšanas līdzeklis).
  Veiks jutīguma analīzi, kas ietver visus attiecīgos faktorus (tādus kā enerģijas vai cita resursa cena, izejvielu vai ražošanas izmaksas, atlaižu likmes), un, attiecīgajos gadījumos, ārējās vides izmaksas, tostarp siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas, no kurām izdevies izvairīties, lai pārbaudītu, vai radušās ievērojamas izmaiņas un vai vispārējie secinājumi ir atbilstīgi. Prasību attiecīgi pielāgos.
  Līdzīgu metodoloģiju var piemērot citiem resursiem, piemēram, ūdenim. |
| --- | --- |

1.

Tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros tiks izvēlēti vairāki attiecīgā EPR reprezentatīvie modeļi, kas ir tirgū, un tiks identificētas tehniskās iespējas uzlabot ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā šo iespēju ekonomisko dzīvotspēju un izvairoties no būtiskiem snieguma zaudējumiem vai nelietderības attiecībā uz patērētājiem.

Tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros arī tiks noteikti, attiecībā uz apsvērtajiem vides aspektiem, labākā snieguma ražojumi un tirgū pieejamās tehnoloģijas.

Analizējot un nosakot prasības, jāņem vērā starptautiskajos tirgos pieejamo ražojumu raksturlielumi un standarti, kas noteikti citu valstu tiesību aktos.

Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā ekonomiskās un tehniskās iespējas, kā arī uzlabošanas potenciālu, veic konkrētus pasākumus ar mērķi līdz minimumam samazināt ražojumu radīto ietekmi uz vidi.

Attiecībā uz enerģijas patēriņu lietošanas laikā nosaka enerģijas efektivitātes vai patēriņa līmeni ar mērķi neradīt liekus izmaksas tiešajiem lietotājiem ražojuma lietošanas laikā saistībā ar EPR reprezentatīviem modeļiem, ņemot vērā ietekmi uz citiem vides aspektiem. Aprites cikla izmaksu analīzes metodē tiek izmantota reāla atlaides likme, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz Eiropas Centrālā banka, un uz EPR reālistisku ekspluatācijas laika ilgumu; tas ir balstīts uz pirkšanas cenas variāciju kopumu (kas radusies no rūpniecības izmaksu variācijām) un darbības izdevumiem, kas radušies no tehniskās uzlabošanas iespēju atšķirīgajiem līmeņiem, samazinot vērtību attiecīgo EPR reprezentatīvo modeļu aprites cikla laikā. Darbības izdevumi sedz galvenokārt enerģijas patēriņu un citu resursu papildus izdevumus (kā ūdens vai mazgāšanas līdzeklis).

Veiks jutīguma analīzi, kas ietver visus attiecīgos faktorus (tādus kā enerģijas vai cita resursa cena, izejvielu vai ražošanas izmaksas, atlaižu likmes), un, attiecīgajos gadījumos, ārējās vides izmaksas, tostarp siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas, no kurām izdevies izvairīties, lai pārbaudītu, vai radušās ievērojamas izmaiņas un vai vispārējie secinājumi ir atbilstīgi. Prasību attiecīgi pielāgos.

Līdzīgu metodoloģiju var piemērot citiem resursiem, piemēram, ūdenim.

| 2. | Lai attīstītu tehnisko, vides un ekonomisko analīzi, var izmantot informāciju, kas pieejama saistībā ar citām Kopienas darbībām.
  Tas pats attiecas uz informāciju, kas pieejama no pašreizējām programmām, kas piemērotas citās pasaules valstīs, nosakot tāda EPR īpašas ekodizaina prasības, ko tirgo ar ES ekonomiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

2.

Lai attīstītu tehnisko, vides un ekonomisko analīzi, var izmantot informāciju, kas pieejama saistībā ar citām Kopienas darbībām.

Tas pats attiecas uz informāciju, kas pieejama no pašreizējām programmām, kas piemērotas citās pasaules valstīs, nosakot tāda EPR īpašas ekodizaina prasības, ko tirgo ar ES ekonomiskajiem partneriem.

| 3. | Nosakot prasības spēkā stāšanās datumu, ņems vērā ražojuma pārprojektēšanas posms. |
| --- | --- |

3.

Nosakot prasības spēkā stāšanās datumu, ņems vērā ražojuma pārprojektēšanas posms.

---

III PIELIKUMS

CE marķējums

(minēts 5. panta 2. punktā)

Image

marķējumam jābūt vismaz 5 mm garam. Ja CE marķējums ir samazināts vai palielināts, jāievēro proporcijas, kas sniegtas šeit iepriekš sniegtajā zīmējumā.

CE marķējumam jābūt piestiprinātam pie EPR. Ja tas nav iespējams, tas jāpiestiprina pie iepakojuma un pavaddokumentiem.

---

IV PIELIKUMS

Iekšējā dizaina kontrole

(minēta 8. pantā)

| 1. | Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas pilda pienākumus, kas noteikti šī pielikuma 2. iedaļā, garantē un deklarē, ka EPR atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem un tai jāatrodas pie ražotāja. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas pilda pienākumus, kas noteikti šī pielikuma 2. iedaļā, garantē un deklarē, ka EPR atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem un tai jāatrodas pie ražotāja.

| 2. | Ražotājs apkopo tehnisko dokumentāciju, kas ļauj novērtēt EPR atbilstību piemērojamo īstenošanas pasākuma prasībām.
  Šī dokumentācija jo īpaši ietver:






  a) | EPR vispārīgo aprakstu un tā paredzētās lietošanas aprakstu; |
| --- | --- | --- |

2.

Ražotājs apkopo tehnisko dokumentāciju, kas ļauj novērtēt EPR atbilstību piemērojamo īstenošanas pasākuma prasībām.

Šī dokumentācija jo īpaši ietver:

a)

EPR vispārīgo aprakstu un tā paredzētās lietošanas aprakstu;

| b) | to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultātus, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides izvērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko izmantojis ražotājs, novērtējot, fiksējot dokumentācijā un nosakot ražojuma dizaina risinājumus; |
| --- | --- |

b)

to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultātus, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides izvērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko izmantojis ražotājs, novērtējot, fiksējot dokumentācijā un nosakot ražojuma dizaina risinājumus;

| c) | ekoloģiskais profilu, ja to prasa īstenošanas pasākums; |
| --- | --- |

c)

ekoloģiskais profilu, ja to prasa īstenošanas pasākums;

| d) | ražojuma dizaina specifikācijas elementus saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem; |
| --- | --- |

d)

ražojuma dizaina specifikācijas elementus saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem;

| e) | to atbilstīgo standartu sarakstu, kas minēti 10. pantā un ko piemēro pilnībā vai daļēji, un to risinājumu aprakstu, kas pieņemti, lai panāktu atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām, ja standarti, kas minēti 10. pantā, nav piemēroti vai ja šie standarti neattiecas uz visām piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām; |
| --- | --- |

e)

to atbilstīgo standartu sarakstu, kas minēti 10. pantā un ko piemēro pilnībā vai daļēji, un to risinājumu aprakstu, kas pieņemti, lai panāktu atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām, ja standarti, kas minēti 10. pantā, nav piemēroti vai ja šie standarti neattiecas uz visām piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām;

| f) | tās informācijas kopiju saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem, kas ir sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā; |
| --- | --- |

f)

tās informācijas kopiju saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem, kas ir sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā;

| g) | veikto mērījumu rezultātus par ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādātu informāciju par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas piemērojamā īstenošanas pasākumā. |
| --- | --- |

g)

veikto mērījumu rezultātus par ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādātu informāciju par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas piemērojamā īstenošanas pasākumā.

| 3. | Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojums tiks ražots saskaņā ar dizaina specifikācijām, kas minētas 2. iedaļā, un saskaņā ar piemērojamā pasākuma prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojums tiks ražots saskaņā ar dizaina specifikācijām, kas minētas 2. iedaļā, un saskaņā ar piemērojamā pasākuma prasībām.

---

V PIELIKUMS

Vadības sistēma atbilstības novērtēšanai

(minēta 8. pantā)

| 1. | Šajā pielikumā aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs, kas atbilst prasībām, kuras minētas šī pielikuma 2. iedaļā, garantē un deklarē, ka EPR atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem, un tai jāatrodas pie ražotāja. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs, kas atbilst prasībām, kuras minētas šī pielikuma 2. iedaļā, garantē un deklarē, ka EPR atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem, un tai jāatrodas pie ražotāja.

| 2. | Vadības sistēmu var izmantot EPR atbilstības novērtēšanai ar nosacījumu, ka ražotājs īsteno vides elementus, kas minēti šī pielikuma 3. iedaļā. |
| --- | --- |

2.

Vadības sistēmu var izmantot EPR atbilstības novērtēšanai ar nosacījumu, ka ražotājs īsteno vides elementus, kas minēti šī pielikuma 3. iedaļā.

| 3. | Vadības sistēmas vides elementi
  Šī iedaļa nosaka vadības sistēmas elementus un procedūras, ar kuru palīdzību ražotājs var pierādīt, ka EPR atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. |
| --- | --- |

3.

Vadības sistēmas vides elementi

Šī iedaļa nosaka vadības sistēmas elementus un procedūras, ar kuru palīdzību ražotājs var pierādīt, ka EPR atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām.

| 3.1. | Ražojuma ekoloģisko raksturlielumu politika
  Ražotājam jāspēj pierādīt atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Ražotājam arī jāspēj izveidot sistēmu, lai noteiktu un pārskatītu ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķus un rādītājus, ar mērķi uzlabot ražojuma vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus.
  Visi pasākumi, ko ražotājs veicis, lai uzlabotu EPR vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus un izveidotu tās ekoloģisko profilu, ja to prasa īstenošanas pasākums, visos projektēšanas un ražošanas posmos jāfiksē dokumentācijā sistemātiskā veidā rakstisku procedūru un instrukciju formā.
  Šajās procedūrās un instrukcijās jo īpaši ir jāietver atbilstīgs apraksts attiecībā uz:






  — | to dokumentu sarakstu, kas jāsagatavo, lai pierādītu EPR atbilstību, un, ja nepieciešams, kas jādara pieejams, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražojuma ekoloģisko raksturlielumu politika

Ražotājam jāspēj pierādīt atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Ražotājam arī jāspēj izveidot sistēmu, lai noteiktu un pārskatītu ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķus un rādītājus, ar mērķi uzlabot ražojuma vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus.

Visi pasākumi, ko ražotājs veicis, lai uzlabotu EPR vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus un izveidotu tās ekoloģisko profilu, ja to prasa īstenošanas pasākums, visos projektēšanas un ražošanas posmos jāfiksē dokumentācijā sistemātiskā veidā rakstisku procedūru un instrukciju formā.

Šajās procedūrās un instrukcijās jo īpaši ir jāietver atbilstīgs apraksts attiecībā uz:

—

to dokumentu sarakstu, kas jāsagatavo, lai pierādītu EPR atbilstību, un, ja nepieciešams, kas jādara pieejams,

| — | ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķiem un rādītājiem un organizatoriskā struktūru, pienākumiem, vadības tiesībām un resursu iedalījumu attiecībā uz to īstenošanu un uzturēšanu, |
| --- | --- |

—

ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķiem un rādītājiem un organizatoriskā struktūru, pienākumiem, vadības tiesībām un resursu iedalījumu attiecībā uz to īstenošanu un uzturēšanu,

| — | pārbaudēm un testiem, kas jāveic pēc ražošanas, lai pārbaudītu ražojuma sniegumu attiecībā pret ekoloģisko raksturlielumu rādītājiem, |
| --- | --- |

—

pārbaudēm un testiem, kas jāveic pēc ražošanas, lai pārbaudītu ražojuma sniegumu attiecībā pret ekoloģisko raksturlielumu rādītājiem,

| — | procedūrām, ar ko kontrolē nepieciešamās dokumentācijas vešanu un nodrošina, ka dokumentācija tiek atjaunināta, |
| --- | --- |

—

procedūrām, ar ko kontrolē nepieciešamās dokumentācijas vešanu un nodrošina, ka dokumentācija tiek atjaunināta,

| — | vadības sistēmas vides elementu īstenošanas un efektivitātes pārbaudes metodi. |
| --- | --- |

—

vadības sistēmas vides elementu īstenošanas un efektivitātes pārbaudes metodi.

| 3.2. | Plānošana
  Ražotājs izveido un uztur:






  a) | ražojuma ekoloģiskā profila izveidošanas procedūras; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Plānošana

Ražotājs izveido un uztur:

a)

ražojuma ekoloģiskā profila izveidošanas procedūras;

| b) | ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķus un rādītājus, kuros ņemtas vērā tehniskas iespējas, uzmanību pievēršot tehniskajām un ekonomiskajām prasībām; |
| --- | --- |

b)

ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķus un rādītājus, kuros ņemtas vērā tehniskas iespējas, uzmanību pievēršot tehniskajām un ekonomiskajām prasībām;

| c) | šo mērķu sasniegšanas programmu. |
| --- | --- |

c)

šo mērķu sasniegšanas programmu.

| 3.3. | Īstenošana un dokumentācija |
| --- | --- |

3.3.

Īstenošana un dokumentācija

| 3.3.1. | Dokumentācijā, kas attiecas uz vadības sistēmu, jo īpaši būtu jāparedz šādi elementi:






  a) | definē un dokumentē pienākumus un pilnvaras, lai nodrošinātu efektīvus ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus un ziņotu par tā darbību pārskatīšanai un uzlabošanai; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Dokumentācijā, kas attiecas uz vadības sistēmu, jo īpaši būtu jāparedz šādi elementi:

a)

definē un dokumentē pienākumus un pilnvaras, lai nodrošinātu efektīvus ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus un ziņotu par tā darbību pārskatīšanai un uzlabošanai;

| b) | izveido dokumentus, kuros norāda ieviestās dizaina kontroles un pārbaudes metodes, kā arī izmantotos procesus un sistemātiskos pasākumus, projektējot ražojumu; |
| --- | --- |

b)

izveido dokumentus, kuros norāda ieviestās dizaina kontroles un pārbaudes metodes, kā arī izmantotos procesus un sistemātiskos pasākumus, projektējot ražojumu;

| c) | ražotājs izstrādā un uztur informāciju, lai aprakstītu vadības sistēmas galvenos vides elementus un visu prasīto dokumentu kontroles procedūras. |
| --- | --- |

c)

ražotājs izstrādā un uztur informāciju, lai aprakstītu vadības sistēmas galvenos vides elementus un visu prasīto dokumentu kontroles procedūras.

| 3.3.2. | Dokumentācijā, kas saistīta ar EPR, jo īpaši norādīs:






  a) | EPR un tā paredzētās izmantošanas vispārējo aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Dokumentācijā, kas saistīta ar EPR, jo īpaši norādīs:

a)

EPR un tā paredzētās izmantošanas vispārējo aprakstu;

| b) | to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultātus, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides novērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko ražotājs izmantojis, izvērtējot, dokumentējot un nosakot ražojuma dizaina risinājumus; |
| --- | --- |

b)

to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultātus, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides novērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko ražotājs izmantojis, izvērtējot, dokumentējot un nosakot ražojuma dizaina risinājumus;

| c) | ekoloģisko profilu, ja to pieprasa īstenošanas pasākums; |
| --- | --- |

c)

ekoloģisko profilu, ja to pieprasa īstenošanas pasākums;

| d) | dokumentus, kuros aprakstīti veikto mērījumu rezultāti attiecībā uz ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādāta informācija par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas ar piemērojamo īstenošanas pasākumu; |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuros aprakstīti veikto mērījumu rezultāti attiecībā uz ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādāta informācija par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas ar piemērojamo īstenošanas pasākumu;

| e) | ražotājs nosaka specifikācijas, kuros norāda, jo īpaši, piemērotos standartus; gadījumā, ja netiek piemēroti standarti, kas minēti 10. pantā, vai ja tie neattiecas uz visām īstenošanas pasākuma prasībām, līdzekļus atbilstības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

e)

ražotājs nosaka specifikācijas, kuros norāda, jo īpaši, piemērotos standartus; gadījumā, ja netiek piemēroti standarti, kas minēti 10. pantā, vai ja tie neattiecas uz visām īstenošanas pasākuma prasībām, līdzekļus atbilstības nodrošināšanai;

| f) | tās informācijas kopiju attiecībā uz ražojuma vides dizaina aspektiem, kas tiek sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

f)

tās informācijas kopiju attiecībā uz ražojuma vides dizaina aspektiem, kas tiek sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā.

| 3.4. | Pārbaude un korektīvie pasākumi:






  a) | ražotājam jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka EPR tiek ražots saskaņā ar tā dizaina specifikācijām un piemērojamā pasākuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Pārbaude un korektīvie pasākumi:

a)

ražotājam jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka EPR tiek ražots saskaņā ar tā dizaina specifikācijām un piemērojamā pasākuma prasībām;

| b) | ražotājs izveido un uztur procedūras, lai izmeklētu un atbilstīgi rīkotos neatbilstības gadījumā, kā arī ieviestu izmaiņas dokumentos fiksētajās procedūrās, kas izriet no korektīvajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

ražotājs izveido un uztur procedūras, lai izmeklētu un atbilstīgi rīkotos neatbilstības gadījumā, kā arī ieviestu izmaiņas dokumentos fiksētajās procedūrās, kas izriet no korektīvajiem pasākumiem;

| c) | ražotājs, vismaz reizi trijos gados, veic pilnīgu vadības sistēmas iekšējo auditu attiecībā uz tās vides elementiem. |
| --- | --- |

c)

ražotājs, vismaz reizi trijos gados, veic pilnīgu vadības sistēmas iekšējo auditu attiecībā uz tās vides elementiem.

---

VI PIELIKUMS

Atbilstības deklarācija

(minēta 5. panta 3. punktā)

EK atbilstības deklarācijā jābūt šādiem elementiem:

| 1) | Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

1)

Ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds/nosaukums un adrese;

| 2) | Modeļa apraksts, kas pietiekams skaidrai un nepārprotamai identifikācijai; |
| --- | --- |

2)

Modeļa apraksts, kas pietiekams skaidrai un nepārprotamai identifikācijai;

| 3) | Attiecīgajos gadījumos, atsauces uz izmantotiem saskaņotajiem standartiem; |
| --- | --- |

3)

Attiecīgajos gadījumos, atsauces uz izmantotiem saskaņotajiem standartiem;

| 4) | Attiecīgajos gadījumos, citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas; |
| --- | --- |

4)

Attiecīgajos gadījumos, citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas;

| 5) | Attiecīgajos gadījumos, atsauce uz citiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, kas paredz CE zīmes piestiprināšanu; |
| --- | --- |

5)

Attiecīgajos gadījumos, atsauce uz citiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, kas paredz CE zīmes piestiprināšanu;

| 6) | Tās personas vārds, uzvārds un paraksts, kas tiesīga uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

6)

Tās personas vārds, uzvārds un paraksts, kas tiesīga uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja vārdā.

---

VII PIELIKUMS

Īstenošanas pasākumu saturs

(minēts 15. panta 8. punktā)

Īstenošanas pasākumā jo īpaši norādīs:

| 1. | Konkrētā(-u) EPR veida(-u) precīzu definīciju; |
| --- | --- |

1.

Konkrētā(-u) EPR veida(-u) precīzu definīciju;

| 2. | Konkrētā(-u) EPR ekodizaina prasības, īstenošanas datumu(-s), etapu vai pārejas pasākumus vai periodus;






  — | vispārēju ekodizaina prasību gadījumā - atbilstīgus posmus un aspektus no tiem, kas minēti I pielikuma 1. daļas 1.1. un 1.2. iedaļā, kopā ar parametru piemēriem no tiem, kas minēti I pielikuma 1.3. iedaļā, kā norādījumiem, lai novērtētu uzlabojumus attiecībā uz noteiktiem vides aspektiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Konkrētā(-u) EPR ekodizaina prasības, īstenošanas datumu(-s), etapu vai pārejas pasākumus vai periodus;

—

vispārēju ekodizaina prasību gadījumā - atbilstīgus posmus un aspektus no tiem, kas minēti I pielikuma 1. daļas 1.1. un 1.2. iedaļā, kopā ar parametru piemēriem no tiem, kas minēti I pielikuma 1.3. iedaļā, kā norādījumiem, lai novērtētu uzlabojumus attiecībā uz noteiktiem vides aspektiem,

| — | īpašas(-u) ekodizaina prasības(-u) gadījumā - tās (to) līmeni (līmeņus); |
| --- | --- |

—

īpašas(-u) ekodizaina prasības(-u) gadījumā - tās (to) līmeni (līmeņus);

| 3. | Ekodizaina parametrus, kas minēti I pielikuma 1. daļā, saistībā ar kuriem nav nepieciešama ekodizaina prasība; |
| --- | --- |

3.

Ekodizaina parametrus, kas minēti I pielikuma 1. daļā, saistībā ar kuriem nav nepieciešama ekodizaina prasība;

| 4. | EPR uzstādīšanas prasības, ja tam ir tieša saistība ar ekoloģiskajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

4.

EPR uzstādīšanas prasības, ja tam ir tieša saistība ar ekoloģiskajiem raksturlielumiem;

| 5. | Izmantojamos mērīšanas standartus un/vai mērīšanas metodes; ja iespējams, izmantos saskaņotos standartus, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības
  Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

Izmantojamos mērīšanas standartus un/vai mērīšanas metodes; ja iespējams, izmantos saskaņotos standartus, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības
  Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | Atbilstības novērtēšanas detalizētu informāciju saskaņā ar Lēmumu 93/465/EEK:






  — | ja piemērojamais (-ie) modulis (—i) nav A modulis; faktori, kas pamato šīs īpašas procedūras izvēli, |
| --- | --- | --- |

6.

Atbilstības novērtēšanas detalizētu informāciju saskaņā ar Lēmumu 93/465/EEK:

—

ja piemērojamais (-ie) modulis (—i) nav A modulis; faktori, kas pamato šīs īpašas procedūras izvēli,

| — | kur nepieciešams, trešo pušu apstiprināšanas un/vai sertificēšanas kritēriji. |
| --- | --- |

—

kur nepieciešams, trešo pušu apstiprināšanas un/vai sertificēšanas kritēriji.

Ja atšķirīgi moduļi ir noteikti citās CE prasībās vienam un tam pašam EPR, modulim, kas noteikts īstenošanas pasākumā, dod priekšroku attiecībā uz attiecīgo prasību;

| 7. | Prasības attiecībā uz informāciju, kas ražotājiem jāsniedz, jo īpaši par tiem tehniskās dokumentācijas elementiem, kas vajadzīgi, lai būtu vieglāk pārbaudīt EPR atbilstību īstenošanas pasākumam; |
| --- | --- |

7.

Prasības attiecībā uz informāciju, kas ražotājiem jāsniedz, jo īpaši par tiem tehniskās dokumentācijas elementiem, kas vajadzīgi, lai būtu vieglāk pārbaudīt EPR atbilstību īstenošanas pasākumam;

| 8. | Pārējas perioda ilgumu, kurā dalībvalstīm jāļauj tāda EPR laišana tirgū un/vai nodošana ekspluatācijā, kas atbilst noteikumiem, kuri ir spēkā to teritorijā īstenošanas pasākuma pieņemšanas dienā; |
| --- | --- |

8.

Pārējas perioda ilgumu, kurā dalībvalstīm jāļauj tāda EPR laišana tirgū un/vai nodošana ekspluatācijā, kas atbilst noteikumiem, kuri ir spēkā to teritorijā īstenošanas pasākuma pieņemšanas dienā;

| 9. | Īstenošanas pasākuma novērtēšanas un iespējamās pārskatīšanas datumu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības ātrumu. |
| --- | --- |

9.

Īstenošanas pasākuma novērtēšanas un iespējamās pārskatīšanas datumu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības ātrumu.

---

VIII PIELIKUMS

Papildus juridiskajai pamatprasībai, ka ierosinātiem pašregulācijas pasākumiem jāatbilst visiem Līguma noteikumiem (jo īpaši iekšējā tirgus un konkurences noteikumiem), kā arī Kopienas starptautiskajām saistībām, tostarp daudzpusējiem tirdzniecības noteikumiem, lai izvērtētu ierosināto pašregulācijas pasākumu atbilstību izmantošanai par alternatīvu īstenošanas pasākumam saskaņā ar šo direktīvu, var izmantot šādu papildināmu kritēriju sarakstu:

1.   Atvērtība līdzdalībai

Ierosinātie pašregulācijas pasākumi ir pieejami trešo valstu komersantu dalībai gan sagatavošanas fāzē, gan īstenošanas fāzē.

2.   Pievienotā vērtība

Ierosinātie pašregulācijas pasākumi rada pievienoto vērtību (attiecībā pret pastāvošo situāciju), kas izpaužas attiecīgā enerģiju patērējoša ražojuma ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanā.

3.   Reprezentativitāte

Uzņēmumi un to asociācijas, kas piedalās pašregulācijas pasākumos, pārstāv attiecīgās ekonomikas nozares būtiski lielāko daļu ar pēc iespējas mazāk izņēmumu. Jānodrošina konkurences noteikumu ievērošana.

4.   Skaitļos un posmos izteiktie mērķi

Mērķi, ko definējušas attiecīgās puses, tiek noteikti skaidri un precīzi, pamatojoties uz skaidru bāzi. Ja ierosinātais pašregulācijas pasākums attiecas uz ilgtermiņa periodu, nosaka starpposmu mērķus. Jābūt iespējai kontrolēt atbilstību mērķiem un starpposmu mērķiem, un šai kontrolei jānotiek pieejamos apstākļos un jābūt ticamai, kā arī jāizmanto skaidri un uzticami rādītāji. Pētījumos gūtie dati, kā arī zinātniska un tehniska rakstura pamatinformācija atvieglo šādu rādītāju izstrādāšanu.

5.   Sabiedrības iesaistīšana

Lai nodrošinātu pārredzamību, ierosinātos pašregulācijas pasākumus dara zināmus atklātībai, jo īpaši izmantojot internetu un citus elektroniskos informācijas izplatīšanas līdzekļus.

Pārredzamība attiecas arī uz starpposma un nobeiguma uzraudzības ziņojumiem. Ieinteresētās puses, tostarp dalībvalstis, ražotājus, nevalstiskās organizācijas vides aizsardzības jomā un patērētāju asociācijas, ir aicinātas sniegt apsvērumus par ierosināto pašregulācijas pasākumu.

6.   Uzraudzība un ziņošana

Ierosinātie pašregulācijas pasākumi ietver labi plānotu uzraudzības sistēmu, kurā skaidri noteikti uzņēmumu un neatkarīgo inspektoru pienākumi. Komisijas dienesti, sadarbojoties ar ierosināta pašregulācijas pasākuma dalībniekiem, tiek uzaicināta uzraudzīt mērķu sasniegšanu.

Uzraudzības un ziņošanas plāns ir detalizēts, pārredzams un objektīvs. Komisijas dienestiem, kam palīdz 19. panta 1. punktā minētā komiteja, ir pienākums noteikt, vai brīvprātīgās vienošanās vai citu pašregulācijas pasākumu mērķi ir tikuši sasniegti.

7.   Ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība

Ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksas, jo īpaši saistībā ar uzraudzību, nedrīkst radīt neproporcionāli lielu administratīvo nastu, salīdzinot ar mērķiem un citiem pieejamiem politikas instrumentiem.

8.   Ilgtspējība

Ierosinātie pašregulācijas pasākumi atbilst šīs direktīvas politikas mērķiem, tostarp integrētajai pieejai, kā arī ir saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem. Tiek integrētas patērētāju intereses (veselība, dzīves kvalitāte un ekonomiskās intereses).

9.   Stimulu saderība

Ierosinātie pašregulācijas pasākumi diez vai sniegs paredzamus rezultātus, ja citi faktori un stimuli — tirgus spiediens, nodokļi un valsts tiesību akti — iesaistītiem dalībniekiem dos pretrunīgus signālus. Šajā sakarā nepieciešams, lai politika būtu saskaņota, un to ņem vērā, izvērtējot ierosinātā pasākuma efektivitāti.

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/59

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2005/33/EK

(2005. gada 6. jūlijs),

ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopienas vides politika, kas noteikta vides rīcības programmās, un jo īpaši Sestajā Kopienas Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4), pamatojoties uz Līguma 174. pantā noteiktajiem principiem, ir vērsta uz tāda gaisa kvalitātes līmeņa sasniegšanu, kas nerada nevēlamu ietekmi un riskus cilvēku veselībai un videi. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas vides politika, kas noteikta vides rīcības programmās, un jo īpaši Sestajā Kopienas Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4), pamatojoties uz Līguma 174. pantā noteiktajiem principiem, ir vērsta uz tāda gaisa kvalitātes līmeņa sasniegšanu, kas nerada nevēlamu ietekmi un riskus cilvēku veselībai un videi.

| (2) | Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (5) nosaka maksimālo atļauto sēra saturu smagajā degvieleļļā, gāzeļļā un flotes gāzeļļā, ko izmanot Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (5) nosaka maksimālo atļauto sēra saturu smagajā degvieleļļā, gāzeļļā un flotes gāzeļļā, ko izmanot Kopienā.

| (3) | Direktīvā 1999/32/EK paredzēts, ka Komisija izlemj, kādus pasākumus varētu veikt, lai mazinātu paskābināšanos, kas rodas flotes degvielas sadegšanas rezultātā, izņemot flotes gāzeļļas, un, ja nepieciešams, izteikt priekšlikumu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 1999/32/EK paredzēts, ka Komisija izlemj, kādus pasākumus varētu veikt, lai mazinātu paskābināšanos, kas rodas flotes degvielas sadegšanas rezultātā, izņemot flotes gāzeļļas, un, ja nepieciešams, izteikt priekšlikumu.

| (4) | Emisija no kuģošanas, kas rodas tādas degvielas sadegšanas rezultātā, kurai ir augsts sēra saturs, veicina gaisa piesārņošanu ar sēra dioksīdu un cietajām daļiņām, kaitējot cilvēku veselībai, dabai, valsts un privātīpašumam un kultūras mantojumam, kā arī veicinot paskābināšanās procesu. |
| --- | --- |

(4)

Emisija no kuģošanas, kas rodas tādas degvielas sadegšanas rezultātā, kurai ir augsts sēra saturs, veicina gaisa piesārņošanu ar sēra dioksīdu un cietajām daļiņām, kaitējot cilvēku veselībai, dabai, valsts un privātīpašumam un kultūras mantojumam, kā arī veicinot paskābināšanās procesu.

| (5) | Cilvēkus un dabisko vidi piekrastes rajonos un ostu tuvumā sevišķi ietekmē piesārņojums no kuģiem, kuros izmanto augstas sēra koncentrācijas pakāpes degvielas. Šajā sakarā jāveic īpaši pasākumi. |
| --- | --- |

(5)

Cilvēkus un dabisko vidi piekrastes rajonos un ostu tuvumā sevišķi ietekmē piesārņojums no kuģiem, kuros izmanto augstas sēra koncentrācijas pakāpes degvielas. Šajā sakarā jāveic īpaši pasākumi.

| (6) | Pasākumi šajā direktīvā papildina dalībvalstu valsts pasākumus, lai ievērotu emisijas griestus atmosfēras piesārņotājvielām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/81/EK (6). |
| --- | --- |

(6)

Pasākumi šajā direktīvā papildina dalībvalstu valsts pasākumus, lai ievērotu emisijas griestus atmosfēras piesārņotājvielām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/81/EK (6).

| (7) | Sēra satura samazināšana degvielā dod zināmas priekšrocības kuģiem ekspluatācijas efektivitātes un uzturēšanas izmaksu ziņā, un tā sekmē konkrētu emisijas samazināšanas tehnoloģiju, piemēram, selektīvās katalītiskās samazināšanas, efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

(7)

Sēra satura samazināšana degvielā dod zināmas priekšrocības kuģiem ekspluatācijas efektivitātes un uzturēšanas izmaksu ziņā, un tā sekmē konkrētu emisijas samazināšanas tehnoloģiju, piemēram, selektīvās katalītiskās samazināšanas, efektīvu izmantošanu.

| (8) | Līgums pieprasa, lai tiktu pievērsta uzmanība Kopienas attālāko reģionu speciālajām īpašībām, proti, Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām. |
| --- | --- |

(8)

Līgums pieprasa, lai tiktu pievērsta uzmanība Kopienas attālāko reģionu speciālajām īpašībām, proti, Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām.

| (9) | 1997. gadā diplomātiskā konferencē pieņēma protokolu, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu (turpmāk “MARPOL”). Šis protokols pievieno MARPOL jaunu VI pielikumu, kurā iekļauti noteikumi kuģu izraisīta gaisa piesārņojuma novēršanai. 1997. gada protokols un attiecīgi arī MARPOL VI pielikums stājās spēkā 2005. gada 19. maijā. |
| --- | --- |

(9)

1997. gadā diplomātiskā konferencē pieņēma protokolu, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu (turpmāk “MARPOL”). Šis protokols pievieno MARPOL jaunu VI pielikumu, kurā iekļauti noteikumi kuģu izraisīta gaisa piesārņojuma novēršanai. 1997. gada protokols un attiecīgi arī MARPOL VI pielikums stājās spēkā 2005. gada 19. maijā.

| (10) | MARPOL VI pielikumā izklāstīti noteikumi konkrētiem rajoniem, kas noteikti kā sēra oksīda emisijas kontroles zonas (turpmāk “SOx emisijas kontroles zonas”). Baltijas jūra jau ir noteikta kā šāda zona. Diskusijas rezultātā, kas notika Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) ietvaros, principā vienojās par Ziemeļu jūras, ietverot Lamanšu, apzīmēšanu par SOx emisijas kontroles zonu pēc VI pielikuma spēkā stāšanās. |
| --- | --- |

(10)

MARPOL VI pielikumā izklāstīti noteikumi konkrētiem rajoniem, kas noteikti kā sēra oksīda emisijas kontroles zonas (turpmāk “SOx emisijas kontroles zonas”). Baltijas jūra jau ir noteikta kā šāda zona. Diskusijas rezultātā, kas notika Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) ietvaros, principā vienojās par Ziemeļu jūras, ietverot Lamanšu, apzīmēšanu par SOx emisijas kontroles zonu pēc VI pielikuma spēkā stāšanās.

| (11) | Ņemot vērā kuģošanas globālo raksturu, noteikti būtu jācenšas rast starptautiskus risinājumus. Gan Komisijai, gan dalībvalstīm būtu jācenšas SJO nodrošināt maksimāli pieļaujamā sēra satura samazinājumu visā pasaulē, tostarp pārbaudot, cik lietderīgi būtu jūrās noteikt jaunas SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL konvencijas VI pielikumu. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā kuģošanas globālo raksturu, noteikti būtu jācenšas rast starptautiskus risinājumus. Gan Komisijai, gan dalībvalstīm būtu jācenšas SJO nodrošināt maksimāli pieļaujamā sēra satura samazinājumu visā pasaulē, tostarp pārbaudot, cik lietderīgi būtu jūrās noteikt jaunas SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL konvencijas VI pielikumu.

| (12) | Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, nepieciešama saistību izpilde attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. Ir nepieciešama efektīva paraugu atlase un preventīvas sankcijas viscaur Kopienā, lai nodrošinātu uzticamu šīs direktīvas izpildi. Dalībvalstīm būtu jāveic izpildes pasākumi attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem, un uz visiem kuģiem, kuri atrodas to ostās. Dalībvalstīm ir lietderīgi cieši sadarboties, lai veiktu papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām. |
| --- | --- |

(12)

Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, nepieciešama saistību izpilde attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. Ir nepieciešama efektīva paraugu atlase un preventīvas sankcijas viscaur Kopienā, lai nodrošinātu uzticamu šīs direktīvas izpildi. Dalībvalstīm būtu jāveic izpildes pasākumi attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem, un uz visiem kuģiem, kuri atrodas to ostās. Dalībvalstīm ir lietderīgi cieši sadarboties, lai veiktu papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām.

| (13) | Lai jūras nozarei būtu pietiekami laika īstenot tehnisko pielāgošanu maksimālajai robežai — 0,1 % sēra satura (no masas) flotes degvielā, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģi un kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, šīs prasības piemērošanas datumam vajadzētu būt 2010. gada 1. janvārim. Tā kā šis termiņš var radīt tehniskas problēmas Grieķijai, pagaidu izņēmumi ir pieļaujami dažiem atsevišķiem kuģiem, kas darbojas Grieķijas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(13)

Lai jūras nozarei būtu pietiekami laika īstenot tehnisko pielāgošanu maksimālajai robežai — 0,1 % sēra satura (no masas) flotes degvielā, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģi un kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, šīs prasības piemērošanas datumam vajadzētu būt 2010. gada 1. janvārim. Tā kā šis termiņš var radīt tehniskas problēmas Grieķijai, pagaidu izņēmumi ir pieļaujami dažiem atsevišķiem kuģiem, kas darbojas Grieķijas Republikas teritorijā.

| (14) | Šī direktīva būtu jāuzlūko kā pirmo soli pastāvīgajā procesā, lai samazinātu emisiju jūrā,, kas ļauj plānot turpmāku samazinājumu, ieviešot zemākas sēra robežvērtības un uzlabojot samazināšanas tehnoloģijas, un attīstot ekonomiskos instrumentus kā stimulu nozīmīga samazinājuma sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Šī direktīva būtu jāuzlūko kā pirmo soli pastāvīgajā procesā, lai samazinātu emisiju jūrā,, kas ļauj plānot turpmāku samazinājumu, ieviešot zemākas sēra robežvērtības un uzlabojot samazināšanas tehnoloģijas, un attīstot ekonomiskos instrumentus kā stimulu nozīmīga samazinājuma sasniegšanai.

| (15) | Ir nepieciešams pastiprināt dalībvalstu pozīcijas SJO sarunās, jo īpaši, lai MARPOL VI pielikuma pārskatīšanas stadijā sekmētu daudz plašāku pasākumu apsvēršanu attiecībā uz stingrākiem sēra satura ierobežojumiem smagajai degvieleļļai, ko izmanto kuģi, un līdzvērtīgo alternatīvo emisijas samazināšanas pasākumu izmantošanu. |
| --- | --- |

(15)

Ir nepieciešams pastiprināt dalībvalstu pozīcijas SJO sarunās, jo īpaši, lai MARPOL VI pielikuma pārskatīšanas stadijā sekmētu daudz plašāku pasākumu apsvēršanu attiecībā uz stingrākiem sēra satura ierobežojumiem smagajai degvieleļļai, ko izmanto kuģi, un līdzvērtīgo alternatīvo emisijas samazināšanas pasākumu izmantošanu.

| (16) | Savā rezolūcijā A.926(22) SJO asambleja aicināja valdības, jo īpaši tās, kas ir rajonos, kur ir noteiktas SOx emisijas kontroles zonas, nodrošināt katlu kurināmās degvieleļļas ar zemu sēra saturu pieejamību rajonos, kas ir to jurisdikcijā, un aicināt naftas rūpniecību un kuģniecības nozari veicināt katlu kurināmās degvieleļļas ar zemu sēra saturu pieejamību un izmantošanu. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgas darbības, lai nodrošinātu, ka vietējie kuģu degvielas piegādātāji piedāvā pietiekama daudzuma atbilstīgu degvielu, lai apmierinātu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(16)

Savā rezolūcijā A.926(22) SJO asambleja aicināja valdības, jo īpaši tās, kas ir rajonos, kur ir noteiktas SOx emisijas kontroles zonas, nodrošināt katlu kurināmās degvieleļļas ar zemu sēra saturu pieejamību rajonos, kas ir to jurisdikcijā, un aicināt naftas rūpniecību un kuģniecības nozari veicināt katlu kurināmās degvieleļļas ar zemu sēra saturu pieejamību un izmantošanu. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgas darbības, lai nodrošinātu, ka vietējie kuģu degvielas piegādātāji piedāvā pietiekama daudzuma atbilstīgu degvielu, lai apmierinātu pieprasījumu.

| (17) | SJO ir pieņēmusi pamatnostādnes degvieleļļas paraugu ņemšanai, lai noteiktu tās atbilstību MARPOL VI pielikumam, un ir gatava izstrādāt pamatnostādnes par atgāzu attīrīšanas sistēmām un citām tehnoloģiskām metodēm, lai ierobežotu SOx emisijas SOx emisijas kontroles zonās. |
| --- | --- |

(17)

SJO ir pieņēmusi pamatnostādnes degvieleļļas paraugu ņemšanai, lai noteiktu tās atbilstību MARPOL VI pielikumam, un ir gatava izstrādāt pamatnostādnes par atgāzu attīrīšanas sistēmām un citām tehnoloģiskām metodēm, lai ierobežotu SOx emisijas SOx emisijas kontroles zonās.

| (18) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (7) pārveido Padomes Direktīvu 88/609/EEK (8). Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza, ka paredzēts tās 3. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (7) pārveido Padomes Direktīvu 88/609/EEK (8). Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza, ka paredzēts tās 3. panta 4. punktā.

| (19) | Ir lietderīgi jau esošajai Kuģošanas drošības un piesārņojuma no kuģiem novēršanas komitejai, kas nodibināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (9), palīdzēt Komisijai emisiju samazināšanas tehnoloģiju apstiprināšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(19)

Ir lietderīgi jau esošajai Kuģošanas drošības un piesārņojuma no kuģiem novēršanas komitejai, kas nodibināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (9), palīdzēt Komisijai emisiju samazināšanas tehnoloģiju apstiprināšanas kontekstā.

| (20) | Emisijas samazināšanas tehnoloģijas, ar noteikumu, ka tām nav nelabvēlīga ietekme uz ekosistēmām un tās tiek attīstītas saskaņā ar attiecīgiem apstiprināšanas un kontroles mehānismiem, var nodrošināt līdzvērtīgu vai pat lielāku emisiju samazināšanu, nekā izmantojot degvielu ar zemu sēra saturu. Ir būtiski, ka pastāv pareizie apstākļi, lai veicinātu jaunu emisijas samazināšanas tehnoloģiju rašanos. |
| --- | --- |

(20)

Emisijas samazināšanas tehnoloģijas, ar noteikumu, ka tām nav nelabvēlīga ietekme uz ekosistēmām un tās tiek attīstītas saskaņā ar attiecīgiem apstiprināšanas un kontroles mehānismiem, var nodrošināt līdzvērtīgu vai pat lielāku emisiju samazināšanu, nekā izmantojot degvielu ar zemu sēra saturu. Ir būtiski, ka pastāv pareizie apstākļi, lai veicinātu jaunu emisijas samazināšanas tehnoloģiju rašanos.

| (21) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai būtu jāsniedz atbalsts Komisijai un dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas uzraudzībā. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai būtu jāsniedz atbalsts Komisijai un dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas uzraudzībā.

| (22) | Pasākumus, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(22)

Pasākumus, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (23) | Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(23)

Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 1999/32/EK ar šo groza šādi.

| 1. | Direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sadedzināšanas radītā sēra dioksīda emisiju samazinājumu panāk, šim kurināmajam nosakot sēra satura ierobežojumus kā tā lietošanas nosacījumu dalībvalstu teritorijā, teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās.Ar šo direktīvu noteiktie konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sēra satura normatīvi tomēr neattiecas uz:





  a) | degvielu, kas paredzēta pētījumiem vai testēšanai; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sadedzināšanas radītā sēra dioksīda emisiju samazinājumu panāk, šim kurināmajam nosakot sēra satura ierobežojumus kā tā lietošanas nosacījumu dalībvalstu teritorijā, teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās.

a)

degvielu, kas paredzēta pētījumiem vai testēšanai;

| b) | degvielu, ko pirms sadedzināšanas paredzēts apstrādāt; |
| --- | --- |

b)

degvielu, ko pirms sadedzināšanas paredzēts apstrādāt;

| c) | degvielu, kas jāpārstrādā naftas pārstrādes rūpnīcās; |
| --- | --- |

c)

degvielu, kas jāpārstrādā naftas pārstrādes rūpnīcās;

| d) | degvielu, kas tiek izmantota un laista tirgū Kopienas attālākajos reģionos, ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka šajos reģionos:






  — | tiek ievēroti gaisa kvalitātes standarti, |
| --- | --- | --- |

d)

degvielu, kas tiek izmantota un laista tirgū Kopienas attālākajos reģionos, ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka šajos reģionos:

—

tiek ievēroti gaisa kvalitātes standarti,

| — | smagā degvieleļļa netiek izmantota, ja tās sēra saturs pārsniedz 3 % no masas; |
| --- | --- |

—

smagā degvieleļļa netiek izmantota, ja tās sēra saturs pārsniedz 3 % no masas;

| e) | degvielu, ko izmanto kara kuģi un citi karadienesta kuģi. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, pieņemot attiecīgus pasākumus, kas nepasliktina šādu kuģu darbības un darbaspējas, ka šie kuģi darbojas saskaņā ar šo direktīvu, ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski; |
| --- | --- |

e)

degvielu, ko izmanto kara kuģi un citi karadienesta kuģi. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, pieņemot attiecīgus pasākumus, kas nepasliktina šādu kuģu darbības un darbaspējas, ka šie kuģi darbojas saskaņā ar šo direktīvu, ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski;

| f) | jebkādu degvielas izmantošanu ar īpašu mērķi — kuģa drošības nodrošināšanai vai dzīvības glābšanai jūrā; |
| --- | --- |

f)

jebkādu degvielas izmantošanu ar īpašu mērķi — kuģa drošības nodrošināšanai vai dzīvības glābšanai jūrā;

| g) | jebkādu degvielas izmantošanu uz kuģiem, ja tiem vai to aprīkojumam ir radušies bojājumi, ar noteikumu, ka pēc bojājuma parādīšanās ir veikti visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vai mazinātu liekās emisijas, un ka ir veikti pasākumi, lai cik ātri vien iespējams salabotu bojājumus. Šo nepiemēro, ja īpašnieks vai kapteinis ir vai nu ar nodomu radījuši bojājumus, vai rīkojušies vieglprātīgi; |
| --- | --- |

g)

jebkādu degvielas izmantošanu uz kuģiem, ja tiem vai to aprīkojumam ir radušies bojājumi, ar noteikumu, ka pēc bojājuma parādīšanās ir veikti visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vai mazinātu liekās emisijas, un ka ir veikti pasākumi, lai cik ātri vien iespējams salabotu bojājumus. Šo nepiemēro, ja īpašnieks vai kapteinis ir vai nu ar nodomu radījuši bojājumus, vai rīkojušies vieglprātīgi;

| h) | degvielu, ko izmanto uz kuģiem, kuri izmanto apstiprinātas emisijas samazināšanas tehnoloģijas saskaņā ar 4.c pantu.”. |
| --- | --- |

h)

degvielu, ko izmanto uz kuģiem, kuri izmanto apstiprinātas emisijas samazināšanas tehnoloģijas saskaņā ar 4.c pantu.”.

| 2. | Direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “— | visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi no 2710 19 51 līdz 2710 19 69, vai”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

1. punktā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi no 2710 19 51 līdz 2710 19 69, vai”;

| b) | 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “gāzeļļa nozīmē:







  — | visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 25, 2710 19 29 vai 2710 19 45 vai 2710 19 49, vai |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“gāzeļļa nozīmē:

—

visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 25, 2710 19 29 vai 2710 19 45 vai 2710 19 49, vai

| — | visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, kas, izmantojot ASTM D86 metodi pie 250 oC pārtvaicējas ne mazāk par 65 tilpuma procentiem, ietverot zudumus, un no kuriem vismaz 85 tilpuma procenti, ietverot zudumus, pārtvaicējas pie 350 oC.”; |
| --- | --- |

—

visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, kas, izmantojot ASTM D86 metodi pie 250 oC pārtvaicējas ne mazāk par 65 tilpuma procentiem, ietverot zudumus, un no kuriem vismaz 85 tilpuma procenti, ietverot zudumus, pārtvaicējas pie 350 oC.”;

| c) | 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | flotes degviela nozīmē visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, kas paredzēts izmantošanai vai ko izmanto uz kuģa, ietverot tos kurināmos, kas noteikti ISO 8217;”; |
| --- | --- | --- |

c)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

flotes degviela nozīmē visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, kas paredzēts izmantošanai vai ko izmanto uz kuģa, ietverot tos kurināmos, kas noteikti ISO 8217;”;

| d) | iekļauj šādus punktus:






  “3.a | flotes dīzeļdegviela nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMB un DMC pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam; |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādus punktus:

“3.a

flotes dīzeļdegviela nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMB un DMC pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam;

| 3.b | flotes gāzeļļa nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMX un DMA pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam; |
| --- | --- |

3.b

flotes gāzeļļa nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMX un DMA pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam;

| 3.c | MARPOL ir 1973. gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu; |
| --- | --- |

3.c

MARPOL ir 1973. gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu;

| 3.d | MARPOL VI pielikums ir pielikums ar nosaukumu “Noteikumi gaisa piesārņojuma no kuģiem novēršanai”, kas ar 1997. gada protokolu tiek pievienots MARPOL; |
| --- | --- |

3.d

MARPOL VI pielikums ir pielikums ar nosaukumu “Noteikumi gaisa piesārņojuma no kuģiem novēršanai”, kas ar 1997. gada protokolu tiek pievienots MARPOL;

| 3.e | SOx emisijas kontroles zonas ir jūras apgabali, ko SJO ir definējusi kā tādus saskaņā ar MARPOL VI pielikumu; |
| --- | --- |

3.e

SOx emisijas kontroles zonas ir jūras apgabali, ko SJO ir definējusi kā tādus saskaņā ar MARPOL VI pielikumu;

| 3.f | pasažieru kuģi ir kuģi, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, uz kura pasažieris ir katrs cilvēks, izņemot:






  i) | kuģa kapteini un apkalpi vai citas personas, kas nodarbinātas vai kaut kādā veidā iesaistītas darbībās uz šā kuģa, un |
| --- | --- | --- |

3.f

pasažieru kuģi ir kuģi, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, uz kura pasažieris ir katrs cilvēks, izņemot:

i)

kuģa kapteini un apkalpi vai citas personas, kas nodarbinātas vai kaut kādā veidā iesaistītas darbībās uz šā kuģa, un

| ii) | bērnus, kas jaunāki par vienu gadu; |
| --- | --- |

ii)

bērnus, kas jaunāki par vienu gadu;

| 3.g | regulāri pārvadājumi ir pasažieru kuģu pārvadājumi, kas nodrošina satiksmi starp divām vai vairākām ostām, vai jūras reisi, kas sākas un beidzas vienā un tai pašā ostā, bez pieturvietām:






  i) | saskaņā ar publicētu sarakstu, vai |
| --- | --- | --- |

3.g

regulāri pārvadājumi ir pasažieru kuģu pārvadājumi, kas nodrošina satiksmi starp divām vai vairākām ostām, vai jūras reisi, kas sākas un beidzas vienā un tai pašā ostā, bez pieturvietām:

i)

saskaņā ar publicētu sarakstu, vai

| ii) | ar tik regulāriem un biežiem pārvadājumiem, ka tie veido atpazīstamu grafiku; |
| --- | --- |

ii)

ar tik regulāriem un biežiem pārvadājumiem, ka tie veido atpazīstamu grafiku;

| 3.h | karakuģis ir kuģis, kas pieder valsts bruņotajiem spēkiem, kam ir ārējās pazīmes, kuras atšķir šādus kuģus pēc to piederības, kas ir tāda virsnieka vadībā, kuru pilnvarojusi valsts un kura vārds parādās atbilstīgā dienesta sarakstā vai tā ekvivalentā, un kura komanda pakļauta regulārai bruņoto spēku disciplīnai; |
| --- | --- |

3.h

karakuģis ir kuģis, kas pieder valsts bruņotajiem spēkiem, kam ir ārējās pazīmes, kuras atšķir šādus kuģus pēc to piederības, kas ir tāda virsnieka vadībā, kuru pilnvarojusi valsts un kura vārds parādās atbilstīgā dienesta sarakstā vai tā ekvivalentā, un kura komanda pakļauta regulārai bruņoto spēku disciplīnai;

| 3.i | noenkurotie kuģi ir kuģi, kas ir droši pietauvoti vai noenkuroti Kopienas ostā, kamēr tie iekrauj kravu, izkrauj kravu vai darbojas kā viesnīcas, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām; |
| --- | --- |

3.i

noenkurotie kuģi ir kuģi, kas ir droši pietauvoti vai noenkuroti Kopienas ostā, kamēr tie iekrauj kravu, izkrauj kravu vai darbojas kā viesnīcas, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām;

| 3.j | iekšējo ūdensceļu kuģi ir kuģi, kas konkrēti paredzēti izmantošanai iekšējos ūdeņos, kā to nosaka Padomes Direktīva 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (11), to skaitā kuģi, kam ir:






  i) | Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāts, kā to nosaka Direktīva 82/714/EEK; |
| --- | --- | --- |

3.j

iekšējo ūdensceļu kuģi ir kuģi, kas konkrēti paredzēti izmantošanai iekšējos ūdeņos, kā to nosaka Padomes Direktīva 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (11), to skaitā kuģi, kam ir:

i)

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāts, kā to nosaka Direktīva 82/714/EEK;

| ii) | sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā; |
| --- | --- |

ii)

sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā;

| 3.k | laist tirgū nozīmē piegādāt vai darīt pieejamus trešām personām, pret samaksu vai par velti, jebkurā vietā, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā, flotes degvielas, kas paredzētas sadedzināšanai uz kuģa. Tas nenozīmē piegādāt vai darīt pieejamas flotes degvielas eksportam kuģu kravas tilpnēs; |
| --- | --- |

3.k

laist tirgū nozīmē piegādāt vai darīt pieejamus trešām personām, pret samaksu vai par velti, jebkurā vietā, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā, flotes degvielas, kas paredzētas sadedzināšanai uz kuģa. Tas nenozīmē piegādāt vai darīt pieejamas flotes degvielas eksportam kuģu kravas tilpnēs;

| 3.l | attālākie reģioni ir Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas, kā izklāstīts Līguma 299. pantā; |
| --- | --- |

3.l

attālākie reģioni ir Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas, kā izklāstīts Līguma 299. pantā;

| 3.m | emisijas samazināšanas tehnoloģija nozīmē izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmu vai jebkuru citu tehnoloģisku metodi, kas ir pārbaudāma un izpildāma.” |
| --- | --- |

3.m

emisijas samazināšanas tehnoloģija nozīmē izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmu vai jebkuru citu tehnoloģisku metodi, kas ir pārbaudāma un izpildāma.”

| e) | 6. punktu svītro. |
| --- | --- |

e)

6. punktu svītro.

| 3. | 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Maksimālais sēra saturs smagajā degvieleļļā
  1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka no 2003. gada 1. janvāra to teritorijā neizmanto smago degvieleļļu, kuras sēra saturs pārsniedz 1 % (masas procenti).






  2. | i) | Ar noteikumu, ka emisiju pienācīgi kontrolē kompetentas iestādes, šī prasība neattiecas uz smago degvieleļļu, ko izmanto:






  a) | sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (12) un kuras saskaņā ar tās 2. panta 9. punktu uzskatāmas par jaunām iekārtām, un kurās tiek pilnīgi ievēroti sēra dioksīda emisijas normatīvi, kas šādām iekārtām noteikti minētās direktīvas IV pielikumā un tiek piemēroti saskaņā ar tās 4. pantu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Maksimālais sēra saturs smagajā degvieleļļā

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka no 2003. gada 1. janvāra to teritorijā neizmanto smago degvieleļļu, kuras sēra saturs pārsniedz 1 % (masas procenti).

2.

i)

Ar noteikumu, ka emisiju pienācīgi kontrolē kompetentas iestādes, šī prasība neattiecas uz smago degvieleļļu, ko izmanto:

a)

sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (12) un kuras saskaņā ar tās 2. panta 9. punktu uzskatāmas par jaunām iekārtām, un kurās tiek pilnīgi ievēroti sēra dioksīda emisijas normatīvi, kas šādām iekārtām noteikti minētās direktīvas IV pielikumā un tiek piemēroti saskaņā ar tās 4. pantu;

| b) | sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Direktīva 2001/80/EK un kuras saskaņā ar tās 2. panta 10. punktu uzskatāmas par esošām, ja sēra dioksīda emisija no tām ir 1 700 mg/Nm3 vai mazāka, un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti), un ja no 2008. gada 1. janvāra sēra dioksīda emisijas no sadedzināšanas iekārtām saskaņā ar Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir vienāda vai mazāka par tām emisijām, kas atbilst emisijas robežvērtībām jaunām iekārtām, kuras ietver šīs direktīvas IV pielikuma A daļa, un vajadzības gadījumā piemērojot tās 5., 7. un 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Direktīva 2001/80/EK un kuras saskaņā ar tās 2. panta 10. punktu uzskatāmas par esošām, ja sēra dioksīda emisija no tām ir 1 700 mg/Nm3 vai mazāka, un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti), un ja no 2008. gada 1. janvāra sēra dioksīda emisijas no sadedzināšanas iekārtām saskaņā ar Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir vienāda vai mazāka par tām emisijām, kas atbilst emisijas robežvērtībām jaunām iekārtām, kuras ietver šīs direktīvas IV pielikuma A daļa, un vajadzības gadījumā piemērojot tās 5., 7. un 8. pantu;

| c) | citās sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkta noteikumi, ja sēra dioksīda emisija no tām nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti); |
| --- | --- |

c)

citās sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkta noteikumi, ja sēra dioksīda emisija no tām nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti);

| d) | sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja sēra dioksīda mēneša vidējā emisija no visām rūpnīcas iekārtām neatkarīgi no izmantojamās degvielas vai degvielu maisījuma veida nepārsniedz dalībvalsts noteikto normatīvu, kas nav lielāks par 1 700 mg/Nm3. Tas neattiecas uz sadedzināšanas iekārtām, uz kurām attiecas a) apakšpunkts vai, no 2008. gada 1. janvāra, uz kurām attiecas b) apakšpunkts; |
| --- | --- |

d)

sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja sēra dioksīda mēneša vidējā emisija no visām rūpnīcas iekārtām neatkarīgi no izmantojamās degvielas vai degvielu maisījuma veida nepārsniedz dalībvalsts noteikto normatīvu, kas nav lielāks par 1 700 mg/Nm3. Tas neattiecas uz sadedzināšanas iekārtām, uz kurām attiecas a) apakšpunkts vai, no 2008. gada 1. janvāra, uz kurām attiecas b) apakšpunkts;

ii)

dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena sadedzināšanas iekārta, kurā sadedzina smago degvieleļļu, kā sēra saturs pārsniedz 1. punktā norādīto, netiek izmantota, nesaņemot kompetentu iestāžu izdotas atļaujas, kurās noteikti emisijas normatīvi.

3.   Šā panta 2. punktu pārskata un vajadzības gadījumā groza, lai ņemtu vērā Direktīvas 2001/80/EK iespējamos grozījumus.”

| 4. | Šādi groza 4. pantu:






  a) | sākot no 2010. gada 1. janvāra:






  i) | 1. punktā, vārdus “arī flotes gāzeļļas” svītro; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Šādi groza 4. pantu:

a)

sākot no 2010. gada 1. janvāra:

i)

1. punktā, vārdus “arī flotes gāzeļļas” svītro;

| ii) | 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

ii)

2. punktu svītro;

| b) | no 2005. gada 11. augusta 3. un 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

no 2005. gada 11. augusta 3. un 4. punktu svītro.

| 5. | Iekļauj šādus pantus:
  “4.a pants
  Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto SOx emisijas kontroles zonās un pasažieru kuģiem, kuri veic regulārus pārvadājumus uz Kopienas ostām vai no tām
  1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degviela netiek izmantota to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma kontroles zonās, kas ietilpst SOx emisijas kontroles zonās, ja tās sēra saturs pārsniedz 1,5 % (masas procenti). Tas attiecas uz visu valstu kuģiem, to skaitā kuģiem, kuri savu braucienu sākuši ārpus Kopienas.
  2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas datumi ir šādi:






  a) | Baltijas jūras reģionam, kas minēts MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 2006. gada 11. augusts; |
| --- | --- | --- |

5.

Iekļauj šādus pantus:

“4.a pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto SOx emisijas kontroles zonās un pasažieru kuģiem, kuri veic regulārus pārvadājumus uz Kopienas ostām vai no tām

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degviela netiek izmantota to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma kontroles zonās, kas ietilpst SOx emisijas kontroles zonās, ja tās sēra saturs pārsniedz 1,5 % (masas procenti). Tas attiecas uz visu valstu kuģiem, to skaitā kuģiem, kuri savu braucienu sākuši ārpus Kopienas.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas datumi ir šādi:

a)

Baltijas jūras reģionam, kas minēts MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 2006. gada 11. augusts;

| b) | Ziemeļjūras reģionam:






  — | 12 mēnešus pēc SJO apzīmējuma stāšanās spēkā, saskaņā ar noteikto procedūru, vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ziemeļjūras reģionam:

—

12 mēnešus pēc SJO apzīmējuma stāšanās spēkā, saskaņā ar noteikto procedūru, vai

| — | 2007. gada 11. augusts, |
| --- | --- |

—

2007. gada 11. augusts,

atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks;

| c) | citiem jūras reģioniem, to skaitā ostām, ko SJO ir apzīmējusi kā SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta b) apakšpunktu, .... |
| --- | --- |

c)

citiem jūras reģioniem, to skaitā ostām, ko SJO ir apzīmējusi kā SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ....

3.   Dalībvalstis atbild par 1. punkta izpildi vismaz attiecībā uz:

| — | kuģiem, kuri kuģo ar to karogu; un |
| --- | --- |

—

kuģiem, kuri kuģo ar to karogu; un

| — | visiem kuģiem, kamēr tie atrodas dalībvalsts ostā, gadījumā, ja dalībvalstis robežojas ar SOx emisijas kontroles zonu. |
| --- | --- |

—

visiem kuģiem, kamēr tie atrodas dalībvalsts ostā, gadījumā, ja dalībvalstis robežojas ar SOx emisijas kontroles zonu.

Dalībvalstis var veikt papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām.

4.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, pasažieru kuģi, kas veic pārvadājumus uz vai no jebkuras Kopienas ostas, to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma kontroles zonās, neizmanto flotes degvielu, ja tās sēra saturs pārsniedz 1,5 % (masas procenti). Dalībvalstis atbild par šīs prasības izpildi vismaz attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, un uz visiem kuģiem, kamēr tie atrodas to ostās.

5.   Sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis kā nosacījumu, lai kuģis varētu iebraukt Kopienas ostās, pieprasa, lai kuģa žurnāls tiktu pareizi aizpildīts, to skaitā attiecībā uz degvielas nomaiņas operācijām.

6.   12 mēnešus no dienas pēc minētā apzīmējuma stāšanās spēkā, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, un saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 18. noteikumu dalībvalstis

| — | veic vietējo kuģu degvielas piegādātāju uzskaiti, |
| --- | --- |

—

veic vietējo kuģu degvielas piegādātāju uzskaiti,

| — | nodrošina, ka visas to teritorijās pārdotās kuģu degvielas sēra saturu dokumentē piegādātājs bunkura piegādes pavadzīmē, kam pievienots noplombēts paraugs, kuru paraksta saņēmējkuģa pārstāvis, |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka visas to teritorijās pārdotās kuģu degvielas sēra saturu dokumentē piegādātājs bunkura piegādes pavadzīmē, kam pievienots noplombēts paraugs, kuru paraksta saņēmējkuģa pārstāvis,

| — | veic attiecīgus pasākumus pret kuģu degvielas piegādātājiem, par kuriem ir noskaidrots, ka tie piegādā degvielu, kas neatbilst bunkura piegādes pavadzīmē rakstītajam, |
| --- | --- |

—

veic attiecīgus pasākumus pret kuģu degvielas piegādātājiem, par kuriem ir noskaidrots, ka tie piegādā degvielu, kas neatbilst bunkura piegādes pavadzīmē rakstītajam,

| — | nodrošina, ka attiecīgā gadījumā tiek veikta koriģējoša darbība, lai atklāto neatbilstīgo kuģu degvielu piemērotu prasībām. |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka attiecīgā gadījumā tiek veikta koriģējoša darbība, lai atklāto neatbilstīgo kuģu degvielu piemērotu prasībām.

7.   Sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka flotes dīzeļdegviela netiek laista apgrozībā to teritorijā, ja sēra saturs šajā flotes dīzeļdegvielā pārsniedz 1,5 % (masas procenti).

8.   Komisijas paziņo dalībvalstīm par piemērošanas datumiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā un publicē tos Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.b pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģi un kuģi, kas noenkuroti Kopienas ostās

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka no 2010. gada 1. janvāra šādi kuģi neizmanto flotes degvielu, ja sēra saturs pārsniedz 0,1 % (masas procenti):

| a) | iekšējo ūdensceļu kuģi; un |
| --- | --- |

a)

iekšējo ūdensceļu kuģi; un

| b) | kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, dodot pietiekami laiku ekipāžai, lai tā veiktu jebkuras nepieciešamās degvielas nomaiņas operācijas, cik vien ātri iespējams pēc ierašanās enkurvietā un cik vien vēlu iespējams pirms atiešanas.
  Dalībvalstis pieprasa, lai kuģa žurnālā tiktu ierakstīts laiks, kas nepieciešams jebkurai degvielas nomaiņas operācijai. |
| --- | --- |

b)

kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, dodot pietiekami laiku ekipāžai, lai tā veiktu jebkuras nepieciešamās degvielas nomaiņas operācijas, cik vien ātri iespējams pēc ierašanās enkurvietā un cik vien vēlu iespējams pirms atiešanas.

Dalībvalstis pieprasa, lai kuģa žurnālā tiktu ierakstīts laiks, kas nepieciešams jebkurai degvielas nomaiņas operācijai.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro:

| a) | vienmēr, kad kuģiem pēc publicētajiem sarakstiem ir paredzēts atrasties enkurvietā mazāk par divām stundām; |
| --- | --- |

a)

vienmēr, kad kuģiem pēc publicētajiem sarakstiem ir paredzēts atrasties enkurvietā mazāk par divām stundām;

| b) | iekšējo ūdensceļu kuģiem, kam ir sertifikāts, kurš apstiprina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras ar grozījumiem — kamēr šie kuģi atrodas jūrā; |
| --- | --- |

b)

iekšējo ūdensceļu kuģiem, kam ir sertifikāts, kurš apstiprina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras ar grozījumiem — kamēr šie kuģi atrodas jūrā;

| c) | līdz 2012. gada 1. janvārim — kuģiem, kas minēti pielikumā un darbojas tikai Grieķijas Republikas teritorijā; |
| --- | --- |

c)

līdz 2012. gada 1. janvārim — kuģiem, kas minēti pielikumā un darbojas tikai Grieķijas Republikas teritorijā;

| d) | kuģiem, kuriem izslēdz visus motorus un izmanto krasta elektroenerģijas pieslēgumu, kamēr tie ir noenkurojušies ostās. |
| --- | --- |

d)

kuģiem, kuriem izslēdz visus motorus un izmanto krasta elektroenerģijas pieslēgumu, kamēr tie ir noenkurojušies ostās.

3.   No 2010. gada 1. janvāra dalībvalstis nodrošina, ka flotes gāzeļļas netiek laistas tirgū to teritorijā, ja sēra saturs šajās flotes gāzeļļās pārsniedz 0,1 % (masas procenti).

4.c pants

Izmēģinājumi un jauno emisijas samazināšanas tehnoloģiju izmantošana

1.   Dalībvalstis sadarbībā ar citām dalībvalstīm vajadzības gadījumā var apstiprināt kuģu emisijas samazināšanas tehnoloģiju izmēģinājumus uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, vai jūras rajonos, kas ir to jurisdikcijā. Šo izmēģinājumu laikā flotes degvielas, kas atbilst 4.a un 4.b panta prasībām, izmantošana nav obligāta, ar noteikumu, ka:

| — | Komisija un jebkura ostas valsts tiek informētas rakstiski vismaz 6 mēnešus pirms sākas izmēģinājumi, |
| --- | --- |

—

Komisija un jebkura ostas valsts tiek informētas rakstiski vismaz 6 mēnešus pirms sākas izmēģinājumi,

| — | izmēģinājumu atļauju derīguma termiņš nepārsniedz 18 mēnešu, |
| --- | --- |

—

izmēģinājumu atļauju derīguma termiņš nepārsniedz 18 mēnešu,

| — | visi iesaistītie kuģi uzstāda drošu aprīkojumu pastāvīgai dūmu gāzes emisiju kontrolei un izmanto to visā izmēģinājumu laikposmā, |
| --- | --- |

—

visi iesaistītie kuģi uzstāda drošu aprīkojumu pastāvīgai dūmu gāzes emisiju kontrolei un izmanto to visā izmēģinājumu laikposmā,

| — | visi iesaistītie kuģi panāk emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, kuru varētu sasniegt ar kurināmā sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā, |
| --- | --- |

—

visi iesaistītie kuģi panāk emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, kuru varētu sasniegt ar kurināmā sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā,

| — | ir piemērotas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attiecībā uz emisijas samazināšanas tehnoloģijas izraisītiem atkritumiem, visā izmēģinājumu laikposmā, |
| --- | --- |

—

ir piemērotas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attiecībā uz emisijas samazināšanas tehnoloģijas izraisītiem atkritumiem, visā izmēģinājumu laikposmā,

| — | tiek novērtēta ietekme uz jūras vidi, īpaši ekosistēmām slēgtajās ostās, ostās un grīvās, visā izmēģinājumu laikposmā, un |
| --- | --- |

—

tiek novērtēta ietekme uz jūras vidi, īpaši ekosistēmām slēgtajās ostās, ostās un grīvās, visā izmēģinājumu laikposmā, un

| — | Komisijai ir pieejami visi rezultāti, un tie ir publiski pieejami sešu mēnešu laikā pēc izmēģinājumu beigām. |
| --- | --- |

—

Komisijai ir pieejami visi rezultāti, un tie ir publiski pieejami sešu mēnešu laikā pēc izmēģinājumu beigām.

2.   Emisijas samazināšanas tehnoloģijas kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogu, apstiprina saskaņā ar procedūru, kura minēta 3. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un piesārņojuma no kuģiem novēršanas komiteju (COSS) (13), ievērojot:

| — | pamatnostādnes, ko izstrādā SJO, |
| --- | --- |

—

pamatnostādnes, ko izstrādā SJO,

| — | rezultātus no jebkuriem izmēģinājumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu, |
| --- | --- |

—

rezultātus no jebkuriem izmēģinājumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu,

| — | ietekmi uz vidi, ietverot sasniedzamu emisiju samazināšanu, un ietekmi uz ekosistēmām slēgtās ostās, ostās un grīvās, |
| --- | --- |

—

ietekmi uz vidi, ietverot sasniedzamu emisiju samazināšanu, un ietekmi uz ekosistēmām slēgtās ostās, ostās un grīvās,

| — | monitoringa un pārbaudes iespējamību. |
| --- | --- |

—

monitoringa un pārbaudes iespējamību.

3.   Kritēriji tiek izveidoti emisijas samazināšanas tehnoloģiju izmantošanai visu valstu kuģiem slēgtās ostās, ostās un grīvās Kopienā saskaņā ar procedūru, kas minēta 9. panta 2. punktā. Komisija paziņo šos kritērijus SJO.

4.   Kā alternatīvu zema sēra satura flotes degvielas izmantošanai, izpildot 4.a panta un 4.b panta prasības, dalībvalstis var ļaut kuģiem izmantot atzītu emisijas samazināšanas tehnoloģiju, ar noteikumu, ka šie kuģi:

| — | turpina panākt emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, kuru varētu sasniegt ar degvielas sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā, |
| --- | --- |

—

turpina panākt emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, kuru varētu sasniegt ar degvielas sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā,

| — | ir aprīkoti ar iekārtām, kas pastāvīgi kontrolē emisiju, un |
| --- | --- |

—

ir aprīkoti ar iekārtām, kas pastāvīgi kontrolē emisiju, un

| — | pilnībā dokumentē, ka neviena piesārņojuma plūsma, kas izplūst slēgtās ostās, ostās un grīvās, neietekmē ekosistēmas, pamatojoties uz kritērijiem, ko ostu valsts iestādes darījušas zināmas SJO. |
| --- | --- |

—

pilnībā dokumentē, ka neviena piesārņojuma plūsma, kas izplūst slēgtās ostās, ostās un grīvās, neietekmē ekosistēmas, pamatojoties uz kritērijiem, ko ostu valsts iestādes darījušas zināmas SJO.

| 6. | Šādi groza 6. pantu:






  a) | tiek iekļauts šāds punkts:






  “1.a | Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degvielas sēra saturs atbilst attiecīgajiem 4.a un 4.b panta noteikumiem. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Šādi groza 6. pantu:

a)

tiek iekļauts šāds punkts:

“1.a

Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degvielas sēra saturs atbilst attiecīgajiem 4.a un 4.b panta noteikumiem.

Atbilstīgi izmanto katru no turpmāk norādītajiem paraugu ņemšanas, analīžu un pārbaudes līdzekļiem:

| — | paraugu ņemšana no flotes degvielas, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa, kamēr tā tiek nogādāta uz kuģiem, ievērojot SJO pamatnostādnes, un tās sēra satura analīze, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšana no flotes degvielas, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa, kamēr tā tiek nogādāta uz kuģiem, ievērojot SJO pamatnostādnes, un tās sēra satura analīze,

| — | paraugu ņemšana un sēra satura analīze flotes degvielai, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa un kas atrodas tilpnēs, ja iespējams, un noplombētu bunkuru paraugos uz kuģa, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšana un sēra satura analīze flotes degvielai, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa un kas atrodas tilpnēs, ja iespējams, un noplombētu bunkuru paraugos uz kuģa,

| — | kuģa žurnālu un bunkuru piegādes pavadzīmju pārbaude. |
| --- | --- |

—

kuģa žurnālu un bunkuru piegādes pavadzīmju pārbaude.

Paraugus sāk ņemt dienā, kad stājas spēkā attiecīgie maksimālā sēra satura normatīvi. Paraugus ņem pietiekami bieži un pietiekamos daudzumos, lai nodrošinātu, ka kontrolējamās degvielas un degvielas, ko izmanto kuģi, kamēr tie atrodas attiecīgajos jūras rajonos, ostās un iekšzemes ūdensceļos, paraugi ir reprezentatīvi.

Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai kontrolētu sēra saturu flotes degvielā, kas nav tā, uz kuru attiecas 4.a un 4.b pants.”;

| b) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | ISO 8754 (1992) un PrEN
  ISO 14596 smagās degvieleļļas un flotes degvielas analīzēm;”. |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

ISO 8754 (1992) un PrEN
  ISO 14596 smagās degvieleļļas un flotes degvielas analīzēm;”.

| 7. | Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “7. pants
  Ziņojums un pārskatīšana
  1.   Pamatojoties uz 6. pantā noteikto paraugu ņemšanas, to analīžu un pārbaužu rezultātiem, dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai īsu ziņojumu par sēra saturu šķidrajā kurināmajā, uz ko attiecas šī direktīva un kas iepriekšējā kalendāra gada laikā izmantots to teritorijā. Ziņojumā iekļauj datus par kopējo analizēto paraugu skaitu pēc degvielas tipa un norāda attiecīgo izmantotās degvielas daudzumu un aprēķināto vidējo sēra saturu. Dalībvalstis ziņo arī par pārbaužu skaitu, kas veiktas uz kuģa, un atzīmē vidējo sēra saturu flotes degvielā, kas izmantota to teritorijā un uz ko 2005. gada 11. augustā neattiecas šī direktīva.
  2.   Pamatojoties inter alia uz:






  a) | gada ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

7.

Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Ziņojums un pārskatīšana

1.   Pamatojoties uz 6. pantā noteikto paraugu ņemšanas, to analīžu un pārbaužu rezultātiem, dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai īsu ziņojumu par sēra saturu šķidrajā kurināmajā, uz ko attiecas šī direktīva un kas iepriekšējā kalendāra gada laikā izmantots to teritorijā. Ziņojumā iekļauj datus par kopējo analizēto paraugu skaitu pēc degvielas tipa un norāda attiecīgo izmantotās degvielas daudzumu un aprēķināto vidējo sēra saturu. Dalībvalstis ziņo arī par pārbaužu skaitu, kas veiktas uz kuģa, un atzīmē vidējo sēra saturu flotes degvielā, kas izmantota to teritorijā un uz ko 2005. gada 11. augustā neattiecas šī direktīva.

2.   Pamatojoties inter alia uz:

a)

gada ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 1. punktu;

| b) | konstatētajām gaisa kvalitātes pārmaiņām, kā arī paskābināšanās tendencēm, degvielas izmaksām un modālo maiņu; |
| --- | --- |

b)

konstatētajām gaisa kvalitātes pārmaiņām, kā arī paskābināšanās tendencēm, degvielas izmaksām un modālo maiņu;

| c) | progresu sērā oksīdu emisiju samazināšanā no kuģiem ar SJO mehānismu palīdzību, sekojot Kopienas iniciatīvām šai sakarā; |
| --- | --- |

c)

progresu sērā oksīdu emisiju samazināšanā no kuģiem ar SJO mehānismu palīdzību, sekojot Kopienas iniciatīvām šai sakarā;

| d) | jaunu izmaksu lietderības analīzi, ietverot tiešos un netiešos labumus videi, pasākumiem, kas ietverti 4.a panta 4. punktā un iespējamiem tālākas emisijas samazināšanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

d)

jaunu izmaksu lietderības analīzi, ietverot tiešos un netiešos labumus videi, pasākumiem, kas ietverti 4.a panta 4. punktā un iespējamiem tālākas emisijas samazināšanas pasākumiem; un

| e) | 4.c panta īstenošanu, |
| --- | --- |

e)

4.c panta īstenošanu,

Komisija līdz 2008. gadam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Kopā ar šādu ziņojumu Komisija var iesniegt arī priekšlikumus par šīs direktīvas grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz

| — | otro posmu katram degvielas veidam noteiktajām sēra satura robežvērtībām, un, |
| --- | --- |

—

otro posmu katram degvielas veidam noteiktajām sēra satura robežvērtībām, un,

| — | ņemot vērā darbu SJO, jūras rajoniem, kuros jāizmanto flotes degviela ar zemu sēra saturu. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu SJO, jūras rajoniem, kuros jāizmanto flotes degviela ar zemu sēra saturu.

Komisija īpaši apsver priekšlikumus par:

| a) | papildu SOx emisijas kontroles zonu noteikšanu; |
| --- | --- |

a)

papildu SOx emisijas kontroles zonu noteikšanu;

| b) | sēra satura robežvērtību samazināšanu kuģu degvielai SOx emisijas kontroles zonās, iespējams, līdz 0,5 %; |
| --- | --- |

b)

sēra satura robežvērtību samazināšanu kuģu degvielai SOx emisijas kontroles zonās, iespējams, līdz 0,5 %;

| c) | alternatīviem vai papildinošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

alternatīviem vai papildinošiem pasākumiem.

3.   Līdz 2005. gada 31. decembrim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par iespējamo ekonomisko instrumentu izmantošanu, ietverot tādus mehānismus kā, piemēram, atšķirīgās nodevas un maksājumus par kilometriem, tirgojamās emisijas atļaujas un ieskaitīšanu.

Komisija var apsvērt iespēju iesniegt priekšlikumus par ekonomiskiem instrumentiem kā alternatīviem vai papildinošiem pasākumiem saistībā ar 2008. gada pārskatu, ja var skaidri pierādīt ieguvumus attiecībā uz vidi un veselību.

4.   Jebkurus grozījumus, kas nepieciešami, lai veiktu 2. panta 1., 2., 3., 3.a, 3.b punkta un 4. punkta vai 6. panta 2. punkta tehniskos pielāgojumus, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 9. panta 2. punktā. Šādi pielāgojumi nedrīkst radīt tiešas izmaiņas šīs direktīvas piemērošanas jomā un degvielas sēra normatīvos, kas precizēti šajā direktīvā.”.

| 8. | Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  Komitejas procedūra
  1.   Komisijai palīdz komiteja.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK (14) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.
  Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir trīs mēneši.
  3.   Komiteja pieņem savu reglamentu. |
| --- | --- |

8.

Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK (14) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

| 9. | Pievieno šīs direktīvas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

9.

Pievieno šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2006. gada 11. augustam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par tiem tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
  Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2005. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 45 E, 25.2.2003., 277. lpp.

1

(2)  OV C 208, 3.9.2003., 27. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. jūnija Atzinums (OV C 68 E, 18.3.2004., 311. lpp.), Padomes 2004. gada 9. decembra Kopējā nostāja (OV C 63 E, 15.3.2005., 26. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. aprīļa Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), un Padomes 2005. gada 23. maija Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

6

(7)  OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

7

(8)  OV L 336, 7.12.1988., 1. lpp.

8

(9)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 10. lpp.)

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  OV L 301, 28.10.1982., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.;

11

(12)  OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

12

(13)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2004 (OV L 68., 6.3.2004., 10. lpp.)”

13

(14)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.”.

14

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

GRIEĶIJAS KUĢI

| KUĢA NOSAUKUMS | PIEGĀDES GADS | SJO NUMURS |
| --- | --- | --- |
| ARIADNE PALACE | 2002 | 9221310 |
| IKARUS PALACE | 1997 | 9144811 |
| KNOSSOS PALACE | 2001 | 9204063 |
| OLYMPIA PALACE | 2001 | 9220330 |
| PASIPHAE PALACE | 1997 | 9161948 |
| FESTOS PALACE | 2001 | 9204568 |
| EUROPA PALACE | 2002 | 9220342 |
| BLUE STAR I | 2000 | 9197105 |
| BLUE STAR II | 2000 | 9207584 |
| BLUE STAR ITHAKI | 1999 | 9203916 |
| BLUE STAR NAXOS | 2002 | 9241786 |
| BLUE STAR PAROS | 2002 | 9241774 |
| HELLENIC SPIRIT | 2001 | 9216030 |
| OLYMPIC CHAMPION | 2000 | 9216028 |
| LEFKA ORI | 1991 | 9035876 |
| SOPHOKLIS VENIZELOS | 1990 | 8916607” |

KUĢA NOSAUKUMS

PIEGĀDES GADS

SJO NUMURS

ARIADNE PALACE

2002

9221310

IKARUS PALACE

1997

9144811

KNOSSOS PALACE

2001

9204063

OLYMPIA PALACE

2001

9220330

PASIPHAE PALACE

1997

9161948

FESTOS PALACE

2001

9204568

EUROPA PALACE

2002

9220342

BLUE STAR I

2000

9197105

BLUE STAR II

2000

9207584

BLUE STAR ITHAKI

1999

9203916

BLUE STAR NAXOS

2002

9241786

BLUE STAR PAROS

2002

9241774

HELLENIC SPIRIT

2001

9216030

OLYMPIC CHAMPION

2000

9216028

LEFKA ORI

1991

9035876

SOPHOKLIS VENIZELOS

1990

8916607”

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 191/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 191/70

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 22. aprīlis),

par Eiropas Drošības pētījumu konsultatīvās padomes dibināšanu

(2005/516/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2003. gadā izveidoja ietekmīgu personu grupu drošības pētījumos, kuras galvenais uzdevums bija izstrādāt Eiropas Drošības pētījumu programmas (EDPP) principus un prioritātes. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2003. gadā izveidoja ietekmīgu personu grupu drošības pētījumos, kuras galvenais uzdevums bija izstrādāt Eiropas Drošības pētījumu programmas (EDPP) principus un prioritātes.

| (2) | Pēc ziņojuma “Pētījumi drošai Eiropai”, ko ietekmīgo personu grupa iesniedza 2004. gadā, Komisija savā 2004. gada 7. septembra ziņojumā ar nosaukumu “Drošības pētījumi — nākamie soļi” (1) ierosināja izveidot Eiropas Drošības pētījumu konsultatīvo padomi (ESRAB). |
| --- | --- |

(2)

Pēc ziņojuma “Pētījumi drošai Eiropai”, ko ietekmīgo personu grupa iesniedza 2004. gadā, Komisija savā 2004. gada 7. septembra ziņojumā ar nosaukumu “Drošības pētījumi — nākamie soļi” (1) ierosināja izveidot Eiropas Drošības pētījumu konsultatīvo padomi (ESRAB).

| (3) | Ir jāizveido ESRAB un jānosaka tās uzdevumi un struktūra. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāizveido ESRAB un jānosaka tās uzdevumi un struktūra.

| (4) | ESRAB jāsniedz ieguldījums EDPP satura izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

(4)

ESRAB jāsniedz ieguldījums EDPP satura izstrādē un īstenošanā.

| (5) | ESRAB jāiekļauj eksperti no dažādām ieinteresēto personu grupām, proti, lietotājiem, rūpniecības un pētniecības organizācijām. ESRAB jāsastāv no divām grupām, kurām saskaņā ar to darbības jomu ir noteikti, bet savstarpēji papildinoši uzdevumi. |
| --- | --- |

(5)

ESRAB jāiekļauj eksperti no dažādām ieinteresēto personu grupām, proti, lietotājiem, rūpniecības un pētniecības organizācijām. ESRAB jāsastāv no divām grupām, kurām saskaņā ar to darbības jomu ir noteikti, bet savstarpēji papildinoši uzdevumi.

| (6) | Neskarot Komisijas noteikumus par drošību, kas izstrādāti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK un Euratom
   (2) pielikumā, jāizstrādā noteikumi par informācijas izpaušanu, kuri domāti ESRAB dalībniekiem. |
| --- | --- |

(6)

Neskarot Komisijas noteikumus par drošību, kas izstrādāti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK un Euratom
   (2) pielikumā, jāizstrādā noteikumi par informācijas izpaušanu, kuri domāti ESRAB dalībniekiem.

| (7) | Ir jānosaka šā lēmuma piemērošanas laiks. Komisija pienācīgā laikā izskatīs tā pagarināšanas lietderību, |
| --- | --- |

(7)

Ir jānosaka šā lēmuma piemērošanas laiks. Komisija pienācīgā laikā izskatīs tā pagarināšanas lietderību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Konsultatīvā padome

Ar šo no 2005. gada 1. jūlija izveido Komisijai pievienoto konsultatīvo padomi ar nosaukumu “Eiropas Drošības pētījumu konsultatīvā padome” (ESRAB).

2. pants

Uzdevumi

Komisija var konsultēties ar ESRAB jebkuros satura un īstenošanas jautājumos, kas attiecas uz Eiropas Drošības pētījumu programmu (EDPP), kura jāīsteno EK Vispārējās pētniecības programmas ietvaros.

ESRAB veic savu darbu, pilnībā pārzinot Eiropas politikas kontekstu, jo īpaši dalībvalstu līmenī veiktos pētījumus, un atbalstot Eiropas pētījumu politikas iniciatīvas.

Jo īpaši ESRAB gatavo ieteikumus Komisijai šādās jomās, taču ne vienīgi tajās:

| a) | EDPP stratēģisko uzdevumu, galveno darbības virzienu un prioritāšu noteikšana, balstoties uz ietekmīgo personu grupas ziņojumu “Pētījumi drošai Eiropai”, vienlaikus ievērojot Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidošanu, kā arī valstu un starpvaldību darbības; |
| --- | --- |

a)

EDPP stratēģisko uzdevumu, galveno darbības virzienu un prioritāšu noteikšana, balstoties uz ietekmīgo personu grupas ziņojumu “Pētījumi drošai Eiropai”, vienlaikus ievērojot Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidošanu, kā arī valstu un starpvaldību darbības;

| b) | tehnoloģiskās spējas, kas jāiedibina Eiropas ieinteresētajām personām; ESRAB iesaka stratēģiju Eiropas rūpniecības tehnoloģiskās bāzes uzlabošanai, lai veicinātu tās konkurētspēju; |
| --- | --- |

b)

tehnoloģiskās spējas, kas jāiedibina Eiropas ieinteresētajām personām; ESRAB iesaka stratēģiju Eiropas rūpniecības tehnoloģiskās bāzes uzlabošanai, lai veicinātu tās konkurētspēju;

| c) | EDPP stratēģiskie un darbības aspekti, ievērojot pieredzi un rezultātus, kas gūti Sagatavošanās procesā Eiropas rūpniecības potenciāla paaugstināšanai ar drošību saistītu pētījumu jomā (3), no dažādajiem Komisijas dienestiem ar padziļinātu interesi drošības jomā, ieskaitot pētījumus EK Vispārējās pētījumu programmas ietvaros, kā arī no citām ekspertu vai padomdevēju grupām; |
| --- | --- |

c)

EDPP stratēģiskie un darbības aspekti, ievērojot pieredzi un rezultātus, kas gūti Sagatavošanās procesā Eiropas rūpniecības potenciāla paaugstināšanai ar drošību saistītu pētījumu jomā (3), no dažādajiem Komisijas dienestiem ar padziļinātu interesi drošības jomā, ieskaitot pētījumus EK Vispārējās pētījumu programmas ietvaros, kā arī no citām ekspertu vai padomdevēju grupām;

| d) | īstenošanas jautājumi, piemēram, klasificētās informācijas apmaiņa un intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

d)

īstenošanas jautājumi, piemēram, klasificētās informācijas apmaiņa un intelektuālā īpašuma tiesības;

| e) | valsts pētījumu un novērtēšanas infrastruktūras izmantošanas optimizācija EDPP ietvaros; |
| --- | --- |

e)

valsts pētījumu un novērtēšanas infrastruktūras izmantošanas optimizācija EDPP ietvaros;

| f) | saziņas stratēģija, lai veicinātu informētību par EDPP, kā arī sniegtu informāciju par ieinteresēto partneru pētījumu programmām. |
| --- | --- |

f)

saziņas stratēģija, lai veicinātu informētību par EDPP, kā arī sniegtu informāciju par ieinteresēto partneru pētījumu programmām.

Katras ESRAB grupas priekšsēdētājs var norādīt Komisijai, kā noteikts 4. panta 1. punktā, ka ir vēlamas konsultācijas ar ESRAB citos jautājumos.

3. pants

Dalība ESRAB — izvirzīšana

1.   ESRAB locekļus Komisija izvirza no augsta līmeņa speciālistu un stratēģu vidus, kuri ir lietpratēji 2. pantā norādītajās jomās.

2.   Locekļus izvirza personiski un aizvietotājus viņiem neieceļ. Locekļi darbojas privātpersonas statusā un dod padomus Komisijai neatkarīgi no jebkādiem ārējiem norādījumiem. Ja Komisija uzskata, ka informācija, ko savas darbības laikā saņēmusi ESRAB, ir konfidenciāla, locekļi šo informāciju neizplata.

3.   Locekļus izvirza laika posmam, kas nepārsniedz šā lēmuma termiņa beigu datumu. Locekļi paliek amatā līdz viņu nomaiņai vai pilnvaru termiņa beigām.

4.   Tos locekļus, kas vairs nav spējīgi dot lietderīgu ieguldījumu ESRAB darbā, kuri atkāpjas vai neievēro šā panta 2. punktā vai Līguma 287. pantā ietvertos nosacījumus, Komisija var nomainīt līdz to pilnvaru beigām.

5.   ESRAB locekļu un viņu nomainītāju sarakstu Komisija publicē informācijai Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

4. pants

Darbība

1.   ESRAB ir divas grupas:

| a) | grupa, kas pievēršas drošības pētījumu pieprasījumam; |
| --- | --- |

a)

grupa, kas pievēršas drošības pētījumu pieprasījumam;

| b) | grupa, kas pievēršas tehnoloģiju piegādes ķēdes vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

grupa, kas pievēršas tehnoloģiju piegādes ķēdes vajadzībām.

2.   ESRAB locekļi katrai grupai ievēlē savu priekšsēdētāju.

3.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot īpašas apakšgrupas konkrētu jautājumu izpētei, kurām pilnvaras nosaka viena vai abas ESRAB grupas. Apakšgrupas likvidē, tiklīdz to pilnvaras ir izpildītas.

4.   Konkrētu dienaskārtības jautājumu izskatīšanai Komisija var pieaicināt ekspertus vai novērotājus, ieskaitot Komisijas dienestu darbiniekus ar īpašām zināšanām, lai tie virzītu ESRAB tās darbā vai lai piedalītos īpašu apakšgrupu darbā, ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu vai nepieciešamu.

5.   ESRAB grupu sanāksmes parasti notiek Komisijas darba telpās saskaņā ar Komisijas noteikto kārtību un darba grafiku. Abas ESRAB grupas var izmantot Komisijas sekretariāta pakalpojumus. Tās var noturēt kopīgas sanāksmes, lai nodrošinātu pieejas viendabību un labāku koordināciju. Šādas kopīgās sanāksmes ESRAB grupu priekšsēdētāji vada kopīgi.

6.   Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ESRAB grupas pieņem saskaņotu mandātu, ieskaitot procedūras noteikumus.

7.   Darba dokumentu, slēdzienu, protokolu vai citu attiecīgu dokumentu apritei izveido ierobežotas piekļuves iekštīklu.

5. pants

Izdevumi

Saskaņā ar Komisijas noteikumiem Komisija locekļiem un izvēlētajiem ekspertiem atlīdzina ceļa izdevumus, kas radušies sakarā ar viņu darbību ESRAB. Locekļi un izvēlētie eksperti par saviem pakalpojumiem atalgojumu nesaņem.

6. pants

Informācijas izpaušana

Informācijas izpaušanas noteikumus ESRAB locekļiem nosaka ar ESRAB reglamentu.

Ikviena persona, kas piedalās ESRAB darbā, atturas izpaust informāciju, ko ieguvusi šā darba gaitā.

7. pants

Piemērojamība

Šis lēmums ir spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim.

Briselē, 2005. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  KOM(2004) 590 galīgs

1

(2)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/94/EK, Euratom (OV L 31, 4.2.2005., 66. lpp.).

2

Euratom

(3)  KOM(2004) 72 galīgs

3

---