# Europeiska unionens L 276/21 o

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 276 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången21 oktober 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 276

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången21 oktober 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1720/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1721/2005 av den 20 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 312/2001 om tillämpningsföreskrifter för import av olivolja med ursprung i Tunisien och om undantag från vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 1476/95 och (EG) nr 1291/2000 | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1722/2005 av den 20 oktober 2005 om principerna för skattning av boendetjänster i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (
  1
  ) | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1723/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 17 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1724/2005 av den 20 oktober 2005 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i oktober 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003 | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1725/2005 av den 20 oktober 2005 om importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1726/2005 av den 20 oktober 2005 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1670/2005 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick | 25 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1727/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 10:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005 | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1728/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg | 28 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1729/2005 av den 20 oktober 2005 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 | 30 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1730/2005 av den 20 oktober 2005 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1438/2005 | 31 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1731/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1732/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 33 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1733/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål | 34 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/70/EG av den 20 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG beträffande gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av animaliskt och vegetabiliskt ursprung (
  1
  ) | 35 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 1720/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1721/2005 av den 20 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 312/2001 om tillämpningsföreskrifter för import av olivolja med ursprung i Tunisien och om undantag från vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 1476/95 och (EG) nr 1291/2000

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1722/2005 av den 20 oktober 2005 om principerna för skattning av boendetjänster i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (
  1
  )

1

5

Kommissionens förordning (EG) nr 1723/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

17

Kommissionens förordning (EG) nr 1724/2005 av den 20 oktober 2005 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i oktober 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003

21

Kommissionens förordning (EG) nr 1725/2005 av den 20 oktober 2005 om importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia

23

Kommissionens förordning (EG) nr 1726/2005 av den 20 oktober 2005 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1670/2005 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

25

Kommissionens förordning (EG) nr 1727/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 10:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005

27

Kommissionens förordning (EG) nr 1728/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

28

Kommissionens förordning (EG) nr 1729/2005 av den 20 oktober 2005 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

30

Kommissionens förordning (EG) nr 1730/2005 av den 20 oktober 2005 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1438/2005

31

Kommissionens förordning (EG) nr 1731/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

32

Kommissionens förordning (EG) nr 1732/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

33

Kommissionens förordning (EG) nr 1733/2005 av den 20 oktober 2005 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål

34

*

Kommissionens direktiv 2005/70/EG av den 20 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG beträffande gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av animaliskt och vegetabiliskt ursprung (
  1
  )

1

35

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 18 maj 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (
  1
  ) | 54 |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 september 2005 om granskning och godkännande av räkenskaperna för vissa utbetalningsställen i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket när det gäller utgifter som finansierats genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) avseende räkenskapsåret 2003
  [delgivet med nr K(2005) 3442] | 58 |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea | 62 |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om ändring av beslut 2005/693/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med aviär influensa i Ryssland
  [delgivet med nr K(2005) 4176]

   (
  1
  ) | 68 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens rekommendation av den 18 maj 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (
  1
  )

1

54

*

Kommissionens beslut av den 14 september 2005 om granskning och godkännande av räkenskaperna för vissa utbetalningsställen i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket när det gäller utgifter som finansierats genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) avseende räkenskapsåret 2003
  [delgivet med nr K(2005) 3442]

[delgivet med nr K(2005) 3442]

58

*

Kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea

62

*

Kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om ändring av beslut 2005/693/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med aviär influensa i Ryssland
  [delgivet med nr K(2005) 4176]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 4176]

1

68

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut 2005/722/EG av den 17 oktober 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/428/GUSP (EUT L 272 av den 18.10.2005) | 70 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1695/2005 av den 17 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för export av vete som innehas av det franska interventionsorganet (EUT L 272 av den 18.10.2005) | 72 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut 2005/722/EG av den 17 oktober 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/428/GUSP (EUT L 272 av den 18.10.2005)

70

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1695/2005 av den 17 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för export av vete som innehas av det franska interventionsorganet (EUT L 272 av den 18.10.2005)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1720/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 20 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 51,0 |
| 204 | 46,9 |
| 999 | 49,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,6 |
| 999 | 88,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 72,8 |
| 388 | 69,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 75,4 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,0 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 216,6 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 171,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,5 |
| 400 | 97,3 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 46,2 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 54,4 |
| 800 | 189,3 |
| 804 | 71,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 69,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

51,0

204

46,9

999

49,0

0707 00 05

052

88,6

999

88,6

0709 90 70

052

78,4

999

78,4

0805 50 10

052

72,8

388

69,1

524

55,3

528

75,4

999

68,2

0806 10 10

052

92,0

400

200,0

508

216,6

624

178,2

999

171,7

0808 10 80

388

79,5

400

97,3

404

84,6

512

46,2

528

45,5

720

54,4

800

189,3

804

71,1

999

83,5

0808 20 50

052

92,5

388

57,1

720

60,0

999

69,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1721/2005

av den 20 oktober 2005

om ändring av förordning (EG) nr 312/2001 om tillämpningsföreskrifter för import av olivolja med ursprung i Tunisien och om undantag från vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 1476/95 och (EG) nr 1291/2000

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2005/720/EG av den 20 september 2005 om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, i syfte att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (1),

med beaktande av rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 3.1 i protokoll 1 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (3), öppnas en tullfri kvot för import av obearbetad olivolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90 som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 3.1 i protokoll 1 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (3), öppnas en tullfri kvot för import av obearbetad olivolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90 som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till gemenskapen.

| (2) | I syfte att beakta Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, fastläggs i artikel 3.1 i det protokoll som godkänts genom beslut 2005/720/EG att ovannämnda kvot skall utökas med en årlig kvantitet på 700 ton från och med den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att beakta Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, fastläggs i artikel 3.1 i det protokoll som godkänts genom beslut 2005/720/EG att ovannämnda kvot skall utökas med en årlig kvantitet på 700 ton från och med den 1 maj 2004.

| (3) | I artikel 9 i det protokoll som godkänts genom beslut 2005/720/EG fastläggs en särskild metod för utökning av 2004 års tullkvot, baserad på en beräkning i proportion till grundvolymerna. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9 i det protokoll som godkänts genom beslut 2005/720/EG fastläggs en särskild metod för utökning av 2004 års tullkvot, baserad på en beräkning i proportion till grundvolymerna.

| (4) | På grundval av erfarenheter från förvaltning av importtullkvoter med hjälp av ett importlicenssystem, bör medlemsstaternas meddelanden till kommissionen moderniseras. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av erfarenheter från förvaltning av importtullkvoter med hjälp av ett importlicenssystem, bör medlemsstaternas meddelanden till kommissionen moderniseras.

| (5) | Kommissionens förordning (EG) nr 312/2001 (4) bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordning (EG) nr 312/2001 (4) bör därför ändras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 312/2001 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Tullfri import skall från och med den 1 januari varje år tillåtas för den tullkvot på 56 700 ton som avser import av obearbetad olivolja enligt KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90, som i sin helhet framställs i Tunisien och transporteras direkt från detta land till gemenskapen enligt artikel 3.1 i protokoll 1 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan. Importlicenser skall utfärdas inom ramen för de kvoter som fastställs för varje år.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 skall ersättas med följande:

”1.   Tullfri import skall från och med den 1 januari varje år tillåtas för den tullkvot på 56 700 ton som avser import av obearbetad olivolja enligt KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90, som i sin helhet framställs i Tunisien och transporteras direkt från detta land till gemenskapen enligt artikel 3.1 i protokoll 1 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan. Importlicenser skall utfärdas inom ramen för de kvoter som fastställs för varje år.”

| 2. | Följande artikel skall införas som artikel 1a:
  ”Artikel 1a
  Den tullkvot som fastlagts för år 2005 skall utökas med 467 ton beräknat för år 2004, i enlighet med artikel 9 i protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, i syfte att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas som artikel 1a:

”Artikel 1a

Den tullkvot som fastlagts för år 2005 skall utökas med 467 ton beräknat för år 2004, i enlighet med artikel 9 i protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, i syfte att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen.”

| 3. | I artikel 4.3 skall följande stycke läggas till:
  ”De meddelanden som avses i första stycket skall förmedlas på elektronisk väg på det formulär som kommissionen ställer till medlemsstaternas förfogande.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 4.3 skall följande stycke läggas till:

”De meddelanden som avses i första stycket skall förmedlas på elektronisk väg på det formulär som kommissionen ställer till medlemsstaternas förfogande.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 maj 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 278, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  EGT 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2004 (EGT L 161, 30.4.2004, s. 97).

2

(3)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

3

(4)  EGT L 46, 16.2.2001, s. 3. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 406/2004 (EUT L 67, 5.3.2004, s. 10).

4

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1722/2005

av den 20 oktober 2005

om principerna för skattning av boendetjänster i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”) (1), särskilt artikel 5.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2.7 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2) skall BNI anses vara lika med bruttonationalinkomsten till marknadspriser (GNI) så som den beräknas av kommissionen i enlighet med det europeiska systemet för nationalräkenskaper (ENS). 1995 års ENS (ENS 95), som ersätter de två tidigare systemen från 1970 respektive 1979, fastställdes i rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (3), och specificerades i bilagan till den förordningen. BNI (gross national income, GNI) i enlighet med ENS 95 ersatte det engelska begreppet gross national product (GNP) som grund för beräkningar av de egna medlen med verkan från och med budgetåret 2002. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2.7 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2) skall BNI anses vara lika med bruttonationalinkomsten till marknadspriser (GNI) så som den beräknas av kommissionen i enlighet med det europeiska systemet för nationalräkenskaper (ENS). 1995 års ENS (ENS 95), som ersätter de två tidigare systemen från 1970 respektive 1979, fastställdes i rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (3), och specificerades i bilagan till den förordningen. BNI (gross national income, GNI) i enlighet med ENS 95 ersatte det engelska begreppet gross national product (GNP) som grund för beräkningar av de egna medlen med verkan från och med budgetåret 2002.

| (2) | För tillämpningen av artikel 1 i rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (4) har principerna för skattning av boendetjänster angetts i kommissionens beslut 95/309/EG, Euratom (5). För tillämpningen av artikel 1 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 bör motsvarande principer nu tillhandahållas för BNI. |
| --- | --- |

(2)

För tillämpningen av artikel 1 i rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (4) har principerna för skattning av boendetjänster angetts i kommissionens beslut 95/309/EG, Euratom (5). För tillämpningen av artikel 1 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 bör motsvarande principer nu tillhandahållas för BNI.

| (3) | De åtgärder som anges i denna förordning överensstämmer med yttrandet från BNI-kommittén, som inrättats genom förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som anges i denna förordning överensstämmer med yttrandet från BNI-kommittén, som inrättats genom förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För tillämpning av förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 skall följande principer för skattning av boendetjänster tillämpas.

Artikel 2

1.   För att beräkna produktionen av boendetjänster skall medlemsstaterna tillämpa stratifieringsmetoden baserad på faktiska hyror.

Medlemsstaterna skall använda tabellanalys eller statistiska metoder för att ta fram signifikanta stratifieringskriterier.

2.   För att beräkna imputerad hyra skall medlemsstaterna använda faktisk hyra för rätten att använda en omöblerad bostad enligt alla kontrakt avseende privatägda bostäder.

Hyra för möblerade bostäder får också användas, om de räknas ned för att exkludera ersättningen för användningen av möblerna.

I de länder där sektorn för privatuthyrda bostäder är liten får i undantagsfall offentligt satta hyror plus vederbörligt tillägg användas för att utvidga underlaget för imputerade hyror.

Artikel 3

1.   I motiverade undantagsfall får medlemsstaterna använda andra objektiva metoder som t.ex. bruksvärdesprincipen.

Ingen motivering skall krävas för användning av bruksvärdesprincipen för sammanställning av produktionen av tjänster beträffande ägarbebodda bostäder förutsatt att bägge följande villkor är uppfyllda:

| a) | Privatuthyrda bostäder får utgöra högst 10 % av bostadsbeståndet. |
| --- | --- |

a)

Privatuthyrda bostäder får utgöra högst 10 % av bostadsbeståndet.

| b) | Det föreligger mer än en faktor tre i skillnad mellan de hyror som betalas i den privata sektorn och andra hyror. |
| --- | --- |

b)

Det föreligger mer än en faktor tre i skillnad mellan de hyror som betalas i den privata sektorn och andra hyror.

2.   Senast tre år efter antagandet av denna förordning skall BNI-kommittén se över bruksvärdesprincipens tillämpning.

Artikel 4

De medlemsstater som använder en basårsmetod skall extrapolera från ett givet basår med lämpliga kvantitets-, pris- och kvalitetsindikatorer.

Artikel 5

Ytterligare, mer utförliga principer för skattning av produktion, insatsförbrukning och transaktioner med utlandet när det gäller boendetjänster återfinns i bilagan.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

2

(3)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 49, 21.2.1989, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 186, 5.8.1995, s. 59.

5

---

BILAGA

Vid tillämpningen av förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 på boendetjänster är följande avsett att förtydliga principerna för skattning av produktion, insatsförbrukning och transaktioner med utlandet.

1.   PRODUKTION AV BOENDETJÄNSTER

1.1   Grundläggande metoder

I nationalräkenskaperna har man kommit överens om att produktionen av boendetjänster inte enbart skall omfatta tjänster som avser hyresbostäder utan också tjänster i fråga om ägarbebodda bostäder. Beträffande värderingen av produktionen av boendetjänster sägs i punkt 3.64 i det europeiska systemet för nationalräkenskaper (ENS 95) att ”produktionen av tjänster i ägarbebodda bostäder skall värderas till den beräknade hyreskostnad (1) en hyresgäst skulle ha för motsvarande inkvartering, varvid man tar i beräkning sådana faktorer som läge, områdets service och behag etc. liksom storlek och kvalitet på bostaden i sig själv.” I princip kan flera metoder användas för att beräkna värdet av de tjänster som produceras genom ägarbebodda bostäder, enligt följande:

| — | Stratifieringsmetoden baserad på faktiska hyror, där man kombinerar information om bostadsbeståndet, uppdelat på strata, med uppgifter om de faktiska hyror som betalas i varje stratum. |
| --- | --- |

—

Stratifieringsmetoden baserad på faktiska hyror, där man kombinerar information om bostadsbeståndet, uppdelat på strata, med uppgifter om de faktiska hyror som betalas i varje stratum.

| — | Bruksvärdesmetoden, där separata skattningar görs av insatsförbrukning, kapitalförslitning, övriga skatter minus produktionssubventioner samt nettodriftsöverskott. Produktionen av boendetjänster är summan av dessa delar. |
| --- | --- |

—

Bruksvärdesmetoden, där separata skattningar görs av insatsförbrukning, kapitalförslitning, övriga skatter minus produktionssubventioner samt nettodriftsöverskott. Produktionen av boendetjänster är summan av dessa delar.

| — | Självbedömningsmetoden, där ägaren ombeds ange en potentiell hyra för sin egendom. |
| --- | --- |

—

Självbedömningsmetoden, där ägaren ombeds ange en potentiell hyra för sin egendom.

| — | Metoder med förvaltningsbedömningar, där en potentiell hyra fastställs av tredje man, t.ex. av staten för beskattningsändamål. |
| --- | --- |

—

Metoder med förvaltningsbedömningar, där en potentiell hyra fastställs av tredje man, t.ex. av staten för beskattningsändamål.

Stratifieringsmetoden på grundval av faktiska hyror är den metod som är att föredra. Metoden kan också användas för att skatta värdet av alla faktiska hyror från ett urval faktiska hyror och för att skatta värdet av boendetjänster i form av bostäder som är hyresfria eller har låg hyra (se avsnitt 1.4.1).

Bruksvärdesprincipen bör endast tillämpas under vissa förhållanden och endast för de strata i bostadsbeståndet där faktiska hyror saknas eller är statistiskt otillförlitliga.

Självbedömningsmetoden bör inte användas, på grund av det stora subjektiva inflytandet på skattningen som leder till en stor osäkerhet i resultaten.

Metoder med förvaltningsbedömningar, särskilt när de har att göra med beskattning, kan ge resultat som är behäftade med systematiska fel. Ibland är dock resultat från objektiva bedömningsmetoder tillgängliga för vissa strata. Resultaten kan användas när det kan påvisas att metoden är objektiv och resultaten jämförbara.

Stratifieringsmetoden utgår från uppgifter om faktiska hyror för hyrda bostäder som leder till en skattning av bostadsbeståndets hyresvärde. Detta kan ses som en uppräkning i form av pris gånger mängd. En stratifiering av bostadsbeståndet krävs för att få en tillförlitlig skattning och för att ta med relativa prisskillnader i beräkningen på ett rättvisande sätt. Därefter tillämpas den faktiska medelhyran per stratum på alla bostäder i det stratumet. Om de tillgängliga uppgifterna härrör från urvalsundersökningar avser denna summering både en del av de uthyrda bostäderna och alla ägarbebodda bostäder. Det detaljerade förfarandet för att fastställa en hyra per stratum genomförs vanligtvis för ett basår och extrapoleras därefter till innevarande år.

Den hyra som skall tillämpas på ägarbebodda bostäder i stratifieringsmetoden definieras som hyran på den privata marknaden för rätten att använda en omöblerad bostad. Hyrorna för omöblerade lägenheter från alla avtal på den privata marknaden bör användas för att fastställa imputerade hyror. Privata hyror som ligger på en låg nivå till följd av reglering bör också inkluderas.

Om hyresgästen är uppgiftslämnare kan det vara nödvändigt att korrigera den observerade hyran genom att addera eventuella individuella hyresbidrag som betalas direkt till hyresvärden. Om urvalet för de observerade hyrorna enligt ovanstående definition inte är tillräckligt stort får även observerade hyror för möblerade bostäder användas för imputeringen, förutsatt att de korrigeras för möbleringen. I undantagsfall får även ökade hyror för kommunalt ägda bostäder användas. Låga hyror för bostäder som hyrs ut till släktingar eller anställda bör inte användas (mer om detta i avsnitten 1.2.3 och 1.4.1).

Stratifieringsmetoden får även användas för uppräkning av alla hyresbostäder. Medelhyran för imputering enligt ovan kan vara olämplig för vissa segment av bostadsmarknaden. Till exempel kan nedräknade hyror för möblerade bostäder eller uppräknade hyror för kommunalt ägda bostäder vara olämpliga för de faktiskt uthyrda bostäderna i respektive kategori. Separata strata för faktiskt uthyrda möblerade eller subventionerade bostäder i kombination med lämpliga medelhyror kan lösa detta problem.

I princip bör hyran inte omfatta avgifter för värme, vatten, el osv. I de fall där uppgiftskällorna inte medger detta måste uppgifterna för hyra och insatsförbrukning vara samanvändbara (mer om detta i avsnitt 2).

Om det i vissa strata av ägarbebodda bostäder saknas en representativ faktisk hyra kan detta i de flesta fall lösas med hjälp av extrapolerings- eller regressionsmetoder.

Ett alternativ till den ordinarie stratifieringsmetoden som bygger på extrapolering av medelhyror i varje stratum är att använda metoder för hedonisk regression. Kortfattat innebär sådana metoder att man använder uppgifter från urvalet för hyresbostäder för att fastställa priset på varje egenskap hos bostaden (storlek, läge, balkong osv.). Produktionen fås genom multiplikation av varje egenskap hos (ett representativt urval av) bostadsbeståndet med egenskapens hedoniska pris. Regressionsmetoder gör det möjligt att beakta ett större antal variabler, och de kan vara särskilt effektiva när observerade hyror saknas i vissa strata.

Naturligtvis löser inte detta problemet i extremfallet när alla bostäder bebos av ägaren eller när en utvecklad hyresmarknad saknas. För objektiv bedömning i sådana fall bör bruksvärdesprincipen användas. Denna metod bör enbart tillämpas på ägarbebodda bostäder.

Bruksvärdesprincipen

Bruksvärdesprincipen bör tillämpas endast när stratifieringsmetoden baserad på faktiska hyror inte kan användas på grund av att hyresmarknaden inte är representativ.

Av hävd anses så vara fallet när följande två villkor samtidigt är uppfyllda: 1) privatuthyrda bostäder utgör högst 10 % av bostadsbeståndet, 2) det föreligger mer än en faktor tre i skillnad mellan de hyror som betalas i den privata sektorn och andra hyror. Även om bägge villkoren föreligger får ett land ändå välja att använda stratifieringsmetoden, förutsatt att resultaten håller tillräckligt hög kvalitet. Om något av villkoren eller bägge inte är uppfyllda bör stratifieringsmetoden användas, om det inte kan visas att bruksvärdesprincipen ger mer jämförbara resultat.

Enligt bruksvärdesprincipen är produktionen av boendetjänster lika med summan av insatsförbrukning, kapitalförslitning, övriga skatter minus produktionssubventioner samt nettodriftsöverskott. För ägarbebodda bostäder registreras ingen arbetsinsats för arbete som utförs av ägarna (2). Erfarenheten visar att kapitalförslitningen och nettodriftsöverskottet är de två största posterna som var och en står för 30–40 % av produktionen.

Kapitalförslitningen bör beräknas med hjälp av Perpetual Inventory-metoden (PI-metoden) eller med andra godkända metoder. En separat skattning för ägarbebodda bostäder bör tillhandahållas.

Nettodriftsöverskottet bör mätas genom att en konstant real årlig avkastning på 2,5 % tillämpas på nettovärdet på stocken av ägarbebodda bostäder i löpande priser (återanskaffningskostnader). Den reala avkastningen på 2,5 % tillämpas på stockens värde i löpande priser eftersom ökningen av bostädernas löpande värde redan har beaktats i PI-metoden. Samma avkastning bör tillämpas på värdet i löpande priser på den mark där de ägarbebodda bostäderna är belägna.

Markvärde i löpande priser kan vara svårt att observera på årsbasis. Förhållandet mellan markvärde och byggnadsvärde får härledas från en analys av sammansättningen på kostnaden för nya hus och tillhörande mark.

BNI-kommittén bör se över de ovannämnda påpekandena om bruksvärdesprincipen med ledning av medlemsstaternas erfarenheter inom tre år efter det att denna förordning har antagits.

Princip 1:

För att sammanställa produktionen av boendetjänster skall medlemsstaterna tillämpa stratifieringsmetoden baserad på faktiska hyror, antingen genom direkt extrapolering eller genom ekonometrisk regression. När det gäller ägarbebodda bostäder innebär detta att faktiska hyror för liknande hyresbostäder bör användas. I det motiverade undantagsfallet att faktiska hyror saknas eller inte är statistiskt tillförlitliga får andra objektiva metoder, såsom bruksvärdesprincipen, användas. Det krävs ingen ytterligare motivering för att sammanställa produktionen i ägarbebodda bostäder med hjälp av bruksvärdesprincipen, förutsatt att följande villkor bägge är uppfyllda: privatuthyrda bostäder utgör högst 10 % av bostadsbeståndet och det föreligger mer än en faktor tre i skillnad mellan de hyror som betalas i den privata sektorn och andra hyror.

1.2   Stratifiering av bostadsbeståndet

1.2.1   Faktorer som påverkar hyresläget

En grupp variabler som bestämmer hyresnivån är bostadens och byggnadens egenskaper. Till att börja med är bostadens storlek viktig, både i fråga om yta och om antal rum. Ju större bostad, desto högre är hyran. Samtidigt tenderar hyran per kvadratmeter att minska ju större bostaden är. För vissa typer av bostäder (t.ex. lägenheter i huvudstäder) kan emellertid förhållandet mellan priset per kvadratmeter och bostadens storlek beskrivas med en U-formad kurva. En annan viktig faktor är bostadens utrustning. Det kan gälla förekomsten av badrum, balkong/terrass, särskild golvbeläggning eller väggbeklädnad, öppen eldstad, centralvärme, luftkonditionering, särskilt fönsterglas och andra inrättningar för ljud- eller värmeisolering. Bostadens planering är också relevant. Vad gäller byggnaden kan vissa förmåner vara av betydelse som t.ex. förekomsten av garage, hiss, simbassäng, trädgård, takträdgård eller bostadens läge i byggnaden. Vidare kan byggnadstypen (fristående, parhus, lägenhet), arkitekturen, åldern och antalet lägenheter i byggnaden också inverka på hyran.

En andra grupp variabler gäller boendemiljön. Välkänt är att hyran skiljer sig åt mellan en bostad i centrum av en stad och en liknande mer avlägsen bostad. Avståndet till ett affärscentrum och topografin kan vara av betydelse. Miljöfaktorer som utsikt, omgivande grönområden, närheten till kommunikationer, affärer och skolor eller områdets rykte och säkerhet brukar ha inflytande på den faktiska hyresnivån.

En tredje grupp variabler kan sammanfattande kallas socioekonomiska faktorer. I de flesta länder är t.ex. hyran påverkad av statliga regleringar, som t.ex. hyresregleringar eller subventioner. Hyresavtalets ålder, typen av kontrakt (tillfälligt, permanent), antalet boende per bostad (kollektiv), typ av ägare (stat eller kommun, bostadsförening, privat, arbetsgivare) och hyresvärdens hyrespolitik påverkar också hyran.

Det finns uppenbarligen ett flertal ytterligare variabler som avgör hyresnivån. Men att samla in uppgifter om alla ovannämnda faktorer skulle kunna leda till överbelastade frågeformulär. Därför kan man tänka sig att använda bostadens värde (t.ex. taxeringsvärde) för stratifieringsändamål, eftersom bostadens värde avspeglar bostadens alla relevanta egenskaper. Kapitalvärdet anses följaktligen vara en implicit stratifieringsfaktor. En möjlig lösning är att använda förhållandet mellan kapitalvärde och faktisk hyra, särskilt i de länder där antalet hyresbostäder utgör en liten andel av bostadsbeståndet. Under förutsättning att förhållandet är stabilt skulle denna metod göra det möjligt att fastställa hyresvärdet för ägarbebodda bostäder. Vidare utesluter inte kapitalvärdesmetoden att man använder ”fysiska” stratifieringskriterier, utan metoderna kan kombineras. I detta fall antas kapitalvärdet avspegla de fysiska stratifieringskriterier som saknas. I varje fall måste de kapitalvärden som skall användas för hyresberäkningar baseras på en objektiv värdering för ett aktuellt referensår.

I praktiken varierar stratifieringen från en medlemsstat till en annan vad gäller både antalet strata och kriterierna för att definiera dessa. Vid en första anblick kan det verka bekymmersamt, men vissa grundläggande kriterier, t.ex. storlek och (geografiskt) läge, används i så gott som alla länder. Vilka andra egenskaper som är lämpliga varierar också från land till land, och medlemsstaterna själva är därför bäst rustade att bedöma vilka kriterier som är signifikanta.

Princip 2:

När stratifieringen görs skall medlemsstaterna beakta bostädernas främsta egenskaper. Det kan röra sig om bostadens eller byggnadens särskilda utrustning, miljöfaktorer och socioekonomiska faktorer. Aktuella kapitalvärden kan användas för stratifieringsändamål om de baseras på en objektiv värdering.

1.2.2   Val av stratifieringskriterier

Med tanke på de olika egenskaper som påverkar bostadens hyra måste man först undersöka de variabler som har en signifikant inverkan. En metod för att upptäcka signifikanta variabler är att genomföra en tabellanalys av de statistiska uppgifter som finns att tillgå. För att erhålla ett objektivt värderingsmått skulle variansen hos de faktiska hyrorna inom ett stratum kunna användas. Detta ger incitament att förbättra stratifieringen genom att definiera strata så att variansen inom ett stratum minimeras. Det rekommenderas därför att man beräknar variansen per stratum åtminstone i de fall där stratifieringen påverkar både den faktiska hyran och den imputerade hyran.

Ett mer förfinat tillvägagångssätt är avancerade statistiska metoder såsom (multipel) regressionsanalys. Med hjälp av en sådan metod kan individuella variablers inverkan värderas, så att variationen i hyror kan hänföras till vissa egenskaper. I korthet kan en variabels förklaringsvärde kvantifieras med hjälp av korrelationskoefficienten. Som en ytterligare konsekvens blir det möjligt att rangordna egenskaperna efter betydelse. Detta medför att man kan avgöra var stratifieringen skall göras noggrannare. Genom att kombinera de viktigaste variablerna med hjälp av multipel regressionsanalys får man fram variablernas allmänna förklaringsvärde. Att använda avancerade statistiska metoder för urval av viktiga variabler anses som ett effektivt sätt att stratifiera bostadsbeståndet. Regressionsanalysen kan även användas direkt för att göra en skattning av hyrorna, t.ex. i form av hedoniska modeller. Dessutom kan sådana metoder vara användbara vid beräkning av den genomsnittliga hyran i strata där det inte finns några motsvarande observationer i fråga om hyresrätter (tomma strata).

En ytterligare fördel med att välja stratifieringskriterier med hjälp av avancerade statistiska metoder är att man då inte behöver ha samma kriterier för alla länder. För att uppnå jämförbart resultat räcker det med att rangordna de viktigaste kriterierna i varje land och ange vilken nivå förklaringsvärdet måste ha överlag. En sådan typ av regressionsanalys avgörs i hög grad av vilka statistiska uppgifter som finns till hands. Men även i en situation med begränsade statistiska uppgifter kan detta sporra till framtida förbättringar.

Eftersom informationen om vilka olika variabler som inverkar på hyran huvudsakligen beror på om det finns grundläggande statistik för detta, kan möjligheterna att använda avancerade statistiska metoder för närvarande vara något begränsade. Därför rekommenderas en standardmetod, dvs. att medlemsstaterna skall tillämpa alla signifikanta kriterier erhållna från tabellanalys. Som ett minimum måste storlek, läge och åtminstone en annan viktig egenskap hos bostaden användas för att stratifiera bostadsbeståndet. Denna stratifiering bör leda till en uppsättning av minst 30 fält. Uppdelningen av bostadsbeståndet måste vara meningsfull och representativ för det totala bostadsbeståndet. Avancerade statistiska metoder kan användas för att avgöra vilka variabler som har ett högt förklaringsvärde för bestämning av strata.

I praktiken kan dock en medlemsstat föredra att använda färre variabler eller andra variabler än vad som föreskrivs enligt standardmetoden. Detta kan godtas om det med en (multipel) regressionsanalys kan visas att förklaringsvärdet är tillräckligt. För att resultaten skall bli jämförbara rekommenderas en korrelationskoefficient på minst 70 %. Detta tröskelvärde är godtagbart i samband med ett stort urval, där gratishyror, låga hyror och extremvärden har uteslutits.

Princip 3:

Medlemsstaterna skall använda tabellanalys eller statistiska metoder för att ta fram signifikanta stratifieringskriterier. Som ett minimum måste storlek, läge och åtminstone en annan viktig egenskap hos bostaden användas. En lägsta nivå på 30 fält skall framställas och det måste göras åtskillnad mellan åtminstone tre storleksklasser och två typer av läge. Användning av färre eller andra variabler kan godtas om det har bevisats att (den multipla) korrelationskoefficienten är minst 70 %.

1.2.3   Faktiska och imputerade hyror

Imputerade hyror fastställs med utgångspunkt i de faktiska hyror som observerats. Vid imputering definieras hyran som det pris som måste betalas för rätten att använda en omöblerad bostad. Det kan hända att observerade hyror måste justeras för att stämma överens med denna definition.

Avgifter för värme, vatten, el m.m. bör inte tas med i hyran, även om det i vissa fall kan vara svårt att i praktiken skilja ut dem från hyran. Produktionen av boendetjänster bör anges i baspriser för att följa värderingsreglerna i ENS.

Vad gäller observerade hyror har troligen vissa offentliga bidrag betydelse. Till exempel kan ett specifikt hushåll som konsument vara berättigat till ett generellt statligt stöd (t.ex. bostadsbidrag) som av administrativa skäl betalas direkt till hyresvärden. Den faktiska hyresuppgiften kan variera beroende på varifrån uppgifterna hämtas. Om det är hyresgästen som ger informationen kan det vara nödvändigt att korrigera den observerade hyran genom att lägga till ett specifikt hyresbidrag.

Användningen av faktiska hyror för beräkningen av imputerade hyror kräver att man löser ett flertal grundläggande problem som påverkar harmoniseringen av uppgifterna. Den första frågan är om man för imputeringsändamål skall använda alla faktiska hyror eller endast hyrorna enligt nya kontrakt. Beroende på vilket syfte man har kan olika teoretiska argument föras fram för att använda faktiska hyror enligt nya kontrakt, kontrakt som undertecknats byggnadsåret, eller ”genomsnittliga” kontrakt. Vid tillämpning av den allmänna regeln, dvs. att använda hyror för liknande bostäder, framstår det inte som acceptabelt att begränsa kalkyleringsbasen till att endast omfatta hyror enligt nya kontrakt. Om ”genomsnittliga” hyror används för hyresrätter borde samma princip tillämpas på ägarbebodda bostäder. En annan lösning skulle nog dessutom vara svår att tillämpa i många länder vid sidan av stratifieringsmetoden. Därför bör man använda genomsnittliga faktiska hyror enligt alla kontrakt för att beräkna imputerade hyror. Följaktligen bör även hyror på den privata bostadsmarknaden som är låga på grund av statliga regleringar ingå i beräkningen av medelhyrorna.

Den andra frågan gäller huruvida hyror för statligt och kommunalt ägda bostäder kan användas för imputeringsändamål. Med tanke på att ägarbebodda bostäder för det mesta är privatägda bör i princip endast faktiska hyror hos privata värdar användas för imputering. Men om det inte finns tillräckligt med observationer av faktiska hyror för privatägda bostäder för att utgöra ett tillräckligt underlag för imputering får i undantagsfall hyror för kommunala bostäder användas, under förutsättning att de korrigeras så att de kan användas i stället för hyror på privatmarknaden.

En annan fråga avser huruvida man kan använda hyror för möblerade bostäder i syfte att utvidga underlaget för imputerade hyror. I princip skall underlaget för imputering av ett hyresvärde för bostadsrätter utgöras av hyror för omöblerade bostäder. Hyror för möblerade bostäder kan således inte användas direkt. För att undvika att kalkylera en felaktig hyresnivå skall hyran minskas med kostnaden för att använda möblerna.

Princip 4:

Vid imputering avses med faktisk hyra den hyra som skall betalas för rätten att använda en omöblerad bostad. Om det är hyresgästen som ger informationen kan det följaktligen vara nödvändigt att korrigera den observerade hyran genom att lägga till eventuella hyresbidrag som av administrativa skäl betalas direkt till hyresvärden. För beräkning av imputerad hyra skall man använda sig av faktisk hyra enligt alla kontrakt avseende privatägda omöblerade bostäder. Om det krävs av statistiska skäl får i undantagsfall hyror för kommunala bostäder användas, under förutsättning att de korrigeras så att de kan användas i stället för hyror på privatmarknaden. Hyror för möblerade bostäder får också användas som imputeringsunderlag om hyrorna minskas med hyresskillnaden mellan möblerade och omöblerade bostäder.

1.3   Källor för basårskalkyl och extrapoleringsmetoder

1.3.1   Bostadsbeståndet

En avgörande del i beräkningen enligt stratifieringsmetoden är uppgifter om bostadsbeståndet. Denna information utgör utgångspunkten vid extrapolering. Rent allmänt består bostadsbeståndet av alla byggnader eller delar av byggnader som används som bostäder. I avsnittet om särskilda problem behandlas detta utförligare. För att fastställa bostadsbeståndet används huvudsakligen bostadsräkningar, administrativa byggnadsregister och folkräkningar. Därefter uppdateras basårssiffrorna för att ge en skattning för det aktuella året.

Vad gäller bostadsbeståndet för basåret framstår bostadsräkningar som de mest oproblematiska och fullständiga, särskilt när de genomförs tillsammans med folkräkningar. Administrativa byggnadsregister är avhängiga av juridiska förfaranden, vilket kan skapa osäkerhet om t.ex. utbyggnader, förbättringar, ombyggnader och rivningar av bostäder har redovisats på ett korrekt sätt. Att använda uppgifter från hushållen i en folkräkning som grundval för beräkning av bostadsbeståndet kan skapa problem eftersom andrabostäder som inte bebos på folkräkningsdagen riskerar att inte räknas med i resultaten.

Princip 5:

För att beräkna bostadsbeståndet för ett basår skall medlemsstaterna till att börja med använda antingen en bostadsräkning, en folkräkning eller ett administrativt byggnadsregister. En bostadsräkning ger i regel det mest fullständiga resultatet, medan det för administrativa byggnadsregister och folkräkningar krävs frekventa och noggranna kontroller för att avgöra om dessa metoder är heltäckande.

1.3.2   Faktisk hyra

Den andra avgörande beståndsdelen vid beräkningen av produktionen av boendetjänster enligt stratifieringsmetoden avser de faktiska hyrorna för hyresbostäder. Uppgifter om faktiska hyror för basåret kan hämtas från exempelvis en folkräkning eller från en urvalsundersökning, t.ex. hushållsbudgetundersökningar eller särskilda hyresundersökningar. I det första fallet är antagligen uppgifterna om faktiska hyror heltäckande och beräkningen har endast inverkan på nivån på imputerade hyror. Vad gäller hushållsbudgetundersökningar påverkar beräkningarna både de faktiska och de imputerade hyrorna. En räkning ger givetvis ett brett underlag för tillförlitlig information. Även hushållsbudgetundersökningar anses normalt som tämligen tillförlitliga, i synnerhet i fråga om nödvändiga varor, men bortfall i olika hög grad är ett generellt problem med denna typ av undersökning. Om bostaden betraktas mer som en lyxvara än som en nödvändighet skulle detta problem få oönskade effekter på hyresberäkningens resultat, som måste vara neutrala. Ett annat problem med hushållsbudgetundersökningar, åtminstone i vissa länder, är urvalsundersökningarnas begränsade storlek, vilket kan minska möjligheten att stratifiera hyrorna. I varje fall bör tillgängliga kompletterande källor användas i största möjliga utsträckning. Detta kan exempelvis vara fallet i de länder där en stor andel av bostäderna är i kommunal ägo och där bostadsförmedlingar är redovisningsskyldiga. Vidare bör alternativa källor undersökas, t.ex. speciella hyresundersökningar, i avsikt att fortlöpande förbättra resultaten.

Princip 6:

Medlemsstaterna skall använda de mest omfattande och mest tillförlitliga källorna för att få fram faktisk hyra per stratum, t.ex. folkräkningar eller hushållsundersökningar. Alternativa källor bör undersökas för att öka tillförlitlighet och täckning, särskilt vad gäller stratifieringen.

1.3.3   Extrapolering av basårets resultat

Endast ett fåtal medlemsstater har de årliga uppgifter som krävs för att varje år från grunden göra en fullständig beräkning av produktionen av tjänster i fråga om ägarbebodda bostäder. I de flesta länder används resultaten från ett visst år som riktmärke, och uppdateras därefter med hjälp av indikatorer för att ge värdena för följande år. Det (totala) basårsresultatet kan uppdateras med hjälp av en kombinerad indikator eller genom att bostadsbeståndet och hyran per stratum extrapoleras var för sig. Även om man generellt kan förvänta sig liknande resultat kan strukturella ändringar, t.ex. förhållandet mellan hyresbostäder och ägarbebodda bostäder, orsaka skillnader. Dessutom skulle en separat beräkning möjliggöra rimlighetskontroller.

När det gäller de indikatorer som används härleds volymindex för det mesta från produktionen inom byggnadsbranschen. Däremot baseras prisindikatorn på index för betalda hyror från konsumentprisindex. Detta kan leda till snedvridningar i de fall där det inte är motiverat att anta att imputerade hyror utvecklas på samma sätt som totala hyror, t.ex. på grund av hyresreglering. Därför vore det önskvärt att för extrapolering av imputerade hyror liksom för basåret använda ett prisindex som avspeglar utvecklingen av privatuthyrda bostäder. Vidare måste man uppmärksamma att prisindex normalt utesluter prisökningar som beror på kvalitetshöjningar. Prisindex måste därför kompletteras med en kvalitetsindikator som avspeglar förbättringar.

Slutligen vore det lämpligt att begränsa effekten av strukturförändringar på resultaten genom att inskränka extrapoleringsperioden. Med hänsyn till hur ofta relevant basstatistik sammanställs bör en riktmärkning göras av bostadsbeståndet vart tionde år, dvs. det normala intervallet för folkräkningar. En riktmärkning av prisfaktorn (hyra per stratum) bör göras minst vart femte år, dvs. det normala intervallet för hushållsbudgetundersökningar.

Princip 7:

Om det är omöjligt att göra en komplett skattning av produktionen av boendetjänster för varje år får medlemsstaterna extrapolera ett givet basårsvärde med användning av lämpliga volym-, pris- och kvalitetsindikatorer. Extrapolering av bostadsbeståndet och den genomsnittliga hyran skall genomföras separat för varje stratum. Vid extrapoleringen skall det skiljas mellan beräkningen av faktiska respektive imputerade hyror. Vid behov får antalet strata som används vid extrapoleringen vara mindre än det antal som används vid basårsberäkningen. För att extrapolera den imputerade hyran för ägarbebodda bostäder skall i allmänhet ett prisindex som avspeglar privata hyror användas. I varje fall skall riktmärkningen ske minst vart tionde år för bostadsbeståndet och minst vart femte år för prisfaktorn.

1.4   Särskilda problem

1.4.1   Hyresfria bostäder och bostäder med låg hyra

Vid insamling av uppgifter om faktiska hyror observeras ibland nollvärden eller mycket låga hyror. Vad gäller hyresfria bostäder leder detta till den märkliga situationen att boendetjänsten faktiskt tillhandahålls utan (synlig) betalning. I sådana fall förefaller det lämpligt att välja en lösning där den observerade nollhyran korrigeras. En liknande lösning vore logisk för bostäder med låg hyra.

Förutom statliga eller kommunala interventioner kan det finnas andra skäl till att det finns hyresfria bostäder eller bostäder med låg hyra. Ett exempel kan vara att en anställd bor till en mycket låg hyra eller gratis i en bostad som ägs av arbetsgivaren. Detta kan gälla alla typer av anställda, t.ex. vaktmästare eller förvaltare. I sådana fall måste den faktiska hyran korrigeras och skillnaden mellan faktisk hyra och jämförbar hyra behandlas som naturaförmån (se ESA 95, punkterna 4.04–4.06). En annan möjlighet är att bostäder hyrs ut kostnadsfritt eller till mycket låg hyra till släktingar eller vänner. I sådana fall kan korrigeringen göras genom att man helt enkelt omklassificerar dessa bostäder från hyrda till ägarbebodda bostäder. En liknande korrigering kan göras i de fall där hyresgäster gör en klumpsummebetalning, dvs. en förskottsbetalning av hyra för en längre period.

Princip 8:

Den observerade faktiska hyran för hyresfria bostäder eller bostäder med låg hyra skall korrigeras så att den inkluderar boendetjänsten i sin helhet. Varken nollhyror eller mycket låga hyror får användas okorrigerade för beräkning av imputerade hyror.

1.4.2   Fritidshus

Fritidshus omfattar alla typer av fritidsbostäder såsom närliggande weekendstugor som används många gånger om året under korta perioder eller mer avlägsna semesterbostäder som används under längre perioder men endast ett fåtal gånger per år. Fallet med hyrda fritidshus verkar vid en första anblick oproblematiskt, eftersom produktionen kan mätas genom den faktiskt betalda hyran. Men om de faktiska hyrorna betalas månadsvis kan extrapolering till en årstotal medföra överskattningar om den inte kompletteras med uppgifter om genomsnittlig boendetid.

För beräkning av imputerad hyra för ägarbebodda fritidshus är det mest logiska tillvägagångssättet att stratifiera dessa och använda tillämplig genomsnittlig årshyra för faktiskt hyrda liknande bostäder. Årshyran avspeglar implicit den genomsnittliga boendetiden. Om detta är svårgenomförbart är det möjligt att i stället samla in uppgifter om fritidshus i ett stratum och använda genomsnittlig årshyra för faktiskt hyrda fritidshus för beräkningen av hyror för ägarbebodda fritidshus. Ett tredje alternativ är att använda hela årshyran för vanliga bostäder i samma lägesstratum när fritidshusen utgör en väldigt liten andel av bostadsbeståndet eller när de inte kan skiljas ut från andra typer av bostäder. Dessa förfaranden torde lämpa sig även för semesterbostäder eftersom de alltid är tillgängliga för ägaren och dessutom kan användas gratis av ägarens vänner och släktingar.

Princip 9:

Fritidshus omfattar alla typer av fritidsbostäder såsom närliggande weekendstugor eller mer avlägsna semesterbostäder. För skattningen av produktionen av boendetjänster när det gäller fritidshus bör företrädesvis de genomsnittliga årshyrorna för liknande bostäder användas. Årshyran avspeglar implicit den genomsnittliga boendetiden. Även om en stratifiering är önskvärd får fritidshus sammanföras till ett stratum. I de fall då fritidshus utgör en mycket liten andel av bostadsbeståndet får den fullständiga årshyran för ordinarie bostäder i samma lägesstratum användas. Om det saknas uppgifter om faktiska hyror eller om uppgifterna inte är statistiskt tillförlitliga för vissa strata, får i undantagsfall andra objektiva metoder, t.ex. bruksvärdesprincipen, användas.

1.4.3   Andelsboende (”time-share”)

Andelsboende (”time-share”) innebär att en fastighetsmäklare säljer rätten att under en viss tid varje år bo i en viss bostad belägen på en turistort, och förvaltar denna egendom. Rätten garanteras genom ett intyg som utfärdas vid den första betalningen. Detta intyg får säljas till marknadspris. Periodiska betalningar skall dessutom göras för att täcka administrativa kostnader.

Av denna beskrivning följer att den första betalningen bör behandlas som en investering eftersom det utgivna intyget i mycket påminner om en aktie. Detta synsätt stöds av att enligt åtminstone en medlemsstats lagstiftning förvärvar köparen en rättighet i fast egendom. Följaktligen bör den första betalningen tas upp under rubriken immateriella tillgångar i nationalräkenskaperna. Vidare vore det logiskt att betrakta det hyresfria boendet som utdelning in natura betalad av fastighetsmäklaren.

Problemet är att det faktiskt tillhandahålls en tjänst som inte kommer med i näringslivets produktion. Detta måste logiskt sett korrigeras. Först och främst innebär förslaget att se den periodiska betalningen som en ställföreträdande kostnad implicit att det inte sker någon korrigering för boendetjänsten, eftersom den periodiska betalningen täcker en annan tjänst, nämligen administrationskostnaderna. Det vore också teoretiskt möjligt att betrakta den första betalningen som en förskottsbetalning för den tillhandahållna tjänsten och fördela den över de relevanta boendeperioderna. Frånsett de statistiska problemen med att använda denna modell i praktiken verkar det strida mot den juridiska verkligheten eftersom tolkningen blir att den första betalningen innebär köp av en tjänst och inte förvärv av en tillgång.

En annan lösning vore att härleda en ställföreträdande kostnad ur de faktiska årshyrorna för liknande boendetjänster (med självhushåll). Denna lösning stöds av det faktum att andelslägenheterna är belägna på turistorter där det också finns vanliga uthyrda semesterlägenheter. Om det uppstår svårigheter är de två andra metoder som föreslås för fritidshus även godtagbara för andelslägenheter och andelshus. Den imputerade hyran bör beräknas netto för att undvika dubbelräkning av avgifter som täcks av den periodiska betalningen.

Princip 10:

Vad gäller boende som innebär periodvis utnyttjande av andelar i fast egendom (time-share) skall samma förfaranden som för fritidshus tillämpas.

1.4.4   Inneboende i hyresrum

I de flesta länder bor ett stort antal studenter i hyresrum. Det gäller även andra ungdomar eller de som har ett arbete där de är hemifrån under längre perioder. Om rummet är beläget i en hyrd bostad, dvs. hyrs ut i andra hand, uppstår inga större problem. Hyran för rummet kan betraktas som ett bidrag till den faktiska grundhyran, dvs. som en transferering mellan hushåll. Men om rummet finns i en ägarbebodd bostad medför det faktum att man tar med både den hyra som den inneboende betalar och den imputerade hyran i sin helhet en dubbelräkning. Den bästa lösningen vore antagligen att använda den faktiska hyra som den inneboende betalar för den andel av bostaden som han bebor, och sedan imputera en hyra för resten av bostaden. Detta kan emellertid vara svårt att genomföra i praktiken. I stället kanske man kan betrakta den inneboendes hyra som en transferering som innebär att utgifterna för bostaden delas. Detta liknar det första fallet i och med att den faktiska hyran för rummet anses som ett bidrag till den imputerade grundhyran. Detta betraktelsesätt innebär att en korrigering måste göras om hushållssektorn delas upp i olika grupper.

En annan fråga är hur man skall behandla andrahandsuthyrning av olika rum. I detta fall föreslås att uttrycket inneboende i hyresrum endast tillämpas när ägaren eller förstahandshyresgästen själv fortsätter att bo i bostaden. Annars bör andrahandsuthyrning betraktas som en separat näringsverksamhet (bostadsuthyrning eller pensionat).

Princip 11:

Hyror för rum inom en bostad skall betraktas som ett bidrag till grundhyran så länge som ägaren eller förstahandshyresgästen fortsätter att bo i bostaden.

1.4.5   Tomma bostäder

För det första anses en uthyrd bostad alltid som bebodd även om hyresgästen väljer att bo någon annanstans. För det andra avspeglar årshyran implicit den genomsnittliga boendetiden, i enlighet med den generella lösning som valts för fritidshus och andelsboende. Problemet med tomma bostäder begränsas därför till att endast gälla outhyrda bostäder som inte används av ägaren, dvs. de som är till salu eller redo att hyras ut. I sådana fall produceras inte någon boendetjänst och följaktligen bör en nollhyra redovisas.

De uppgifter som krävs för att fastställa huruvida en outhyrd egendom är tom eller ej kan fås från ägaren eller grannar. I avsaknad av sådan information kan förekomsten av möbler användas som ett tecken på att egendomen är bebodd. Omöblerade bostäder kan däremot anses som tomma eftersom det är svårt att tänka sig att en boendetjänst tillhandahålls. Tomma bostäder bör även inbegripa bostäder som återtas av ägaren sedan hyran inte har betalats eller som är tomma under en kort period på grund av att man inte omedelbart finner en ny hyresgäst. Ett gränsfall utgörs av en tom bostad som är fullt möblerad och genast kan användas av ägaren. Man skulle kunna hävda att det inte produceras någon boendetjänst så länge som ägaren inte bor i bostaden, men eftersom detta är jämförbart med fallet där en uthyrd bostad står tom verkar det lämpligt att redovisa en hyra. Följaktligen skall möblerade ägarbebodda bostäder allmänt betraktas som bebodda.

En tom bostad kan fortfarande dra kostnader, såsom löpande utgifter för underhåll, el, försäkringar, skatter, osv. Dessa utgifter bör tas med under rubriken insatsförbrukning, andra produktionsskatter osv. Liksom i fallet med ett företag som inte producerar några tjänster kan detta medföra ett negativt förädlingsvärde.

Princip 12:

För en outhyrd bostad, som är tillgänglig för försäljning eller uthyrning, skall en nollhyra redovisas. En möblerad ägarbebodd bostad skall generellt betraktas som en bebodd bostad.

1.4.6   Garage

Eftersom garage ingår i fasta bruttoinvesteringar vore det lämpligt att inte bara inkludera tjänster i form av hyrda garage i näringslivets produktion utan även att beräkna ett imputerat produktionsvärde för garage som används av ägaren. I bägge fallen utgör garage en bekvämlighet, precis som annan typ av utrustning i bostaden. Detta bör även gälla biluppställningsplatser och parkeringsplatser eftersom de med stor sannolikhet har samma funktion.

I ENS 95 står följande i punkt 3.64: ”För garage, som ligger fristående från bostaden, och vilket används av ägaren för slutlig konsumtion i samband med användandet av bostaden, skall en motsvarande uppräkning göras. Ingen uppräkning skall göras för garage, som används av sin privata ägare endast med syfte att kunna parkera nära arbetsplatsen.”

Vanligtvis är det fler ägarbebodda bostäder än hyresbostäder som har garage. Det bästa sättet att beakta denna strukturskillnad kan vara att använda förekomsten av garage som ett stratifieringskriterium.

Princip 13:

Genom garage och parkeringsplatser för slutlig konsumtion tillhandahålls tjänster som skall inkluderas i boendetjänsterna.

2.   INSATSFÖRBRUKNING

Insatsförbrukningen måste stämma överens med produktionen. I enlighet med ändamålsklassificeringen av individuell konsumtion (COICOP) skall avgifter för värme, vatten, el osv. liksom större delen av underhållet och reparationerna av bostäderna bokföras separat, och alltså inte räknas med i produktionen av boendetjänster.

I praktiken måste emellertid vissa kostnader samt underhåll och reparationer anses vara en del av hyrestjänsten eftersom de inte kan särskiljas. Nivån på bruttonationalinkomsten bör inte påverkas om en bruttoberäkning genomförs konsekvent för insatsförbrukning och produktion.

Reparationer och underhåll bör delas in i tre olika grupper. Förbättringar av existerande fasta tillgångar som väl överstiger kraven för ordinarie underhåll och reparation ingår i fasta bruttoinvesteringar (punkt 3.107 i ENS 95).

Utgifter som en bostadsägare lägger ned på dekoration, underhåll och reparation av bostaden och som inte normalt utförs av en hyresgäst skall behandlas som insatsförbrukning i produktion av boendetjänster (punkt 3.77 i ENS 95).

Rengöring, utsmyckning och underhåll av bostaden i den mån dessa aktiviteter vanligen även utförs av hyresgäster skall exkluderas från produktionen (punkt 3.09 i ENS 95). Utgifter i samband med denna typ av arbete skall redovisas direkt som hushållens slutliga konsumtion. I punkt 3.76 i ENS 95 anges att hushållens konsumtionsutgifter omfattar material för små reparationer och inredning av bostäder av det slag som vanligen utförs av hyresgäster och ägare.

Detta innebär att för ägarbebodda bostäder bör insatsförbrukning omfatta samma typ av vanligt underhåll och reparationer som normalt sett betraktas som hyresvärdens insatsförbrukning för liknande hyresrätter. Utgifter för reparationer och underhåll av det slag som snarare utförs av hyresgäster än ägare skall behandlas som hushållens konsumtionsutgifter, såväl för hyresgäster som för ägare som bor i den bostad de äger.

Insatsförbrukning i form av normalt underhåll och reparationer i ägarbebodda bostäder kan hämtas från direkta statistiska källor, t.ex. hushållsbudgetundersökningar. Om det råder mycket stora skillnader i förhållandet insatsförbrukning–produktion mellan ägarbebodda bostäder och hyresbostäder bör orsakerna till detta undersökas. Om skillnaderna beror på kvalitetsskillnader, t.ex. olika omfattning på det normala underhållet i likartade bostäder, bör de imputerade hyrorna justeras därefter.

Insatsförbrukningen bör omfatta indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM) i enlighet med rådets förordning (EG) nr 448/98 (3). Detta omfattar hushållens insatsförbrukning i deras egenskap av bostadsägare med lån.

Såsom framgår av punkt 1.4.5 kan tomma bostäder medföra insatsförbrukning. Rent generellt bör man undvika att insatsförbrukning vad gäller bostäder ägda av arbetsgivaren dubbelräknas.

Princip 14:

Insatsförbrukningen skall fastställas i enlighet med definitionen av produktion av boendetjänster. I allmänhet bör ingen av dessa poster inbegripa utgifter för värme, vatten, el osv. Om en annan behandling föredras av praktiska skäl kan detta godtas så länge som nivån på bruttonationalprodukten eller bruttonationalinkomsten inte påverkas.

3.   TRANSAKTIONER MED UTLANDET

Enligt ENS 95 (punkterna 1.30 och 2.15) skall utländska subjekt betraktas som konstruerade inhemska statistiska enheter i sin egenskap av ägare av mark eller befintliga byggnader inom ett lands ekonomiska territorium, men endast avseende transaktioner som inverkar på den marken eller de byggnaderna.

Detta innebär att den tjänst som tillhandahålls genom en bostad som ägs av ett utländskt subjekt inkluderas i den ekonomis produktion där bostaden är belägen. Boendetjänster i fråga om ägarbebodda bostäder som tillhör utländska subjekt skall alltså bokföras som export av boendetjänst, och motsvarande nettodriftsöverskott som primärinkomst till utlandet (punkterna 3.142 och 4.60 i ENS 95).

När det gäller i landet bosatta personer som äger bostäder utomlands sägs följande i punkt 3.64 i ENS 95: ”Hyresvärdet av ägda bostäder utomlands, t.ex. fritidshus, skall inte bokföras som en del av inhemsk produktion, utan som import av tjänst, och motsvarande driftsöverskott som primärinkomst från utlandet.”

I allmänhet uppstår inga större problem om den egendom som ägs av ett utländskt subjekt faktiskt hyrs ut till ett inhemskt subjekt, eftersom man kan konstatera ett monetärt flöde och inkludera det i betalningsbalansen. Bostäder som ägs och bebos av utländska medborgare måste bokföras separat. Ägarens nationalitet är inte tillräckligt för att särskilja inhemska och utländska subjekt. Fritidshus som ägs av utländska medborgare utgör troligtvis den största delen i denna grupp, och det vore bra om de berörda medlemsstaterna kunde komma överens om antalet utländska ägare sinsemellan. Överlag saknas emellertid uppgifter om utländska bostadsägare. Uppgifter om personer som äger fritidshus i utlandet är ännu svårare att få tag på. En medlemsstat som drar av en primärinkomst för bostäder som bebos av utländska ägare bör för konsekvensens skull samtidigt lägga till en primärinkomst för bostäder i utlandet som ägs och bebos av det egna landets medborgare.

En särskild svårighet i detta sammanhang utgörs av andelslägenheter och andelshus, s.k. time-share. Eftersom en sådan egendom för en och samma redovisningsperiod kan bebos av invånare från olika länder framstår en direkt allokering till ursprungslandet nästan omöjlig. Jämförbara resultat kan uppnås med hjälp av ett bättre tillvägagångssätt. Först allokeras det (imputerade) värde som genereras av andelsbostäder till det ägande företagets ursprungsland. Sedan kan uppgifter om andelsägarnas ursprungsland inhämtas från ägarföretaget så att en fördelningsnyckel kan upprättas.

Princip 15:

Enligt ENS 95 bidrar alla bostäder på en medlemsstats ekonomiska territorium till landets bruttonationalprodukt. Det nettodriftsöverskott som utländska ägare får från mark och byggnader i det landet skall behandlas som kapitalinkomst till utlandet, och skall därför dras av från bruttonationalprodukten vid omräkningen till bruttonationalinkomst (och vice versa). Med sådant nettodriftsöverskott förstås driftsöverskott netto från faktisk och imputerad hyra av bostäder. En medlemsstat som drar av en kapitalinkomst för bostäder som bebos av utländska ägare bör samtidigt lägga till en kapitalinkomst för bostäder i utlandet som ägs och bebos av det egna landets medborgare.

---

(1)  Gäller ej för denna språkversion.

(2)  Det är teoretiskt möjligt att de som äger sin bostad på egen hand eller tillsammans med andra bostadsägare anställer fastighetsskötare utan att koppla in andra statistiska enheter som fastighetsföretag eller tjänsteföretag. Om så är fallet bör produktionen enligt bruksvärdesprincipen inbegripa medel för ersättning till anställda.

(3)  EGT L 58, 27.2.1998, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003.

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1723/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003.

| (3) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt.

| (4) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(4)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (5) | Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort.

| (6) | Enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall en minskad bidragssats fastställas, med hänsyn till det produktionsbidrag som enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (5) gäller för den basprodukt som förbrukas under den förmodade tiden för varornas framställning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall en minskad bidragssats fastställas, med hänsyn till det produktionsbidrag som enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (5) gäller för den basprodukt som förbrukas under den förmodade tiden för varornas framställning.

| (7) | Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på det spannmål som används för deras framställning. Enligt protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning måste nödvändiga bestämmelser antas för att underlätta användningen av säd från gemenskapen vid tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker måste därför justeras. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på det spannmål som används för deras framställning. Enligt protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning måste nödvändiga bestämmelser antas för att underlätta användningen av säd från gemenskapen vid tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker måste därför justeras.

| (8) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(8)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De bidragssatser som skall tillämpas på de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 eller artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003, och som exporteras i form av varor vilka förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 respektive bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003, skall fastställas i överensstämmelse med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

3

(4)  EGT L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1584/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 21 oktober 2005 skall tillämpas för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag (2) | Bidragssats per 100 kg basprodukt |
| Vid förutfastställelse av bidrag | Övriga |
| 1001 10 00 | Durumvete: | | |
| – Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1001 90 99 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: | | |
| – Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | — | — |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | — | — |
| 1002 00 00 | Råg | — | — |
| 1003 00 90 | Korn | | |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs som används i form av: | | |
| – Stärkelse: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 2,492 | 2,492 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – – I andra fall | 3,282 | 3,282 |
| – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,672 | 1,672 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | 0,765 | 0,765 |
| – – I andra fall | 2,462 | 2,462 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – Annan (inklusive använd i obearbetad form) | 3,282 | 3,282 |
| Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som erhålls genom bearbetning av majs: | | |
| – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,936 | 1,936 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – I andra fall | 3,282 | 3,282 |
| ex 1006 30 | Helt slipat ris: | | |
| – Rundkornigt | — | — |
| – Mellankornigt | — | — |
| – Långkornigt | — | — |
| 1006 40 00 | Brutet ris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, annat än hybrider, för utsäde | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag (2)

Bidragssats per 100 kg basprodukt

Vid förutfastställelse av bidrag

Övriga

1001 10 00

Durumvete:

– Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall

—

—

1001 90 99

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg:

– Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall:

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

—

—

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

—

—

1002 00 00

Råg

—

—

1003 00 90

Korn

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– I andra fall

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs som används i form av:

– Stärkelse:

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

2,492

2,492

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

1,020

1,020

– – I andra fall

3,282

3,282

– Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,672

1,672

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

0,765

0,765

– – I andra fall

2,462

2,462

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

1,020

1,020

– Annan (inklusive använd i obearbetad form)

3,282

3,282

Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som erhålls genom bearbetning av majs:

– Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,936

1,936

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

1,020

1,020

– I andra fall

3,282

3,282

ex 1006 30

Helt slipat ris:

– Rundkornigt

—

—

– Mellankornigt

—

—

– Långkornigt

—

—

1006 40 00

Brutet ris

—

—

1007 00 90

Sorghum, annat än hybrider, för utsäde

—

—

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

(2)  När det gäller jordbruksprodukter som erhållits genom bearbetning av en basprodukt och/eller därmed likställd produkt, är de koefficienter tillämpliga som anges i bilaga V till kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005.

(3)  Om den aktuella varan klassificeras enligt KN-nummer 3505 10 50.

(4)  Varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 2825/93 (EGT L 258, 16.10.1993, s. 6).

(5)  För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, gäller exportbidraget endast glukossirap.

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1724/2005

av den 20 oktober 2005

om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i oktober 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2286/2002 av den 10 december 2002 om ordningar för jordbruksprodukter och varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter med ursprung i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och om upphävande av förordning (EG) nr 1706/98 (1),

med beaktande av rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 638/2003 av den 9 april 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2286/2002 och rådets beslut 2001/822/EG vad beträffar ordningen för import av ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) (3), särskilt artikel 17.2 i denna, och

av följande skäl:

Granskning av de kvantiteter för uppdelning i oktober 2005 för vilka ansökningar har ingivits visar att licenser skall utfärdas för de sökta kvantiteterna, vid behov minskade med en procentsats för nedsättning, samt att de kvantiteter som förts över till nästa uppdelning skall fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som lämnas in under de första fem arbetsdagarna i oktober 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003 och anmäls till kommissionen gäller att importlicenserna skall utfärdas för de kvantiteter för vilka ansökningar ingivits med en nedsättning, vid behov, enligt de procentsatser som fastställs i bilagan.

2.   De överförda kvantiterna för den följande delkvoten fastställs i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 348, 21.12.2002, s. 5.

1

(2)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 3.

3

---

BILAGA

Nedsättningskoefficienter som skall tillämpas för begärda kvantiteter för uppdelningen i oktober 2005 och som gäller för 2005

| Ursprung/Produkt | Nedsättning i procent för uppdelningen i oktober 2005 | Slutlig procentsats som gäller för kvoten för 2005 |
| --- | --- | --- |
| Nederländska Antillerna och Aruba | Minst utvecklade ULT | Nederländska Antillerna och Aruba | Minst utvecklade ULT |
| ULT (artikel 10.1 a och b i förordning (EG) nr 638/2003)






  — | KN-nr 1006 |

Ursprung/Produkt

Nedsättning i procent för uppdelningen i oktober 2005

Slutlig procentsats som gäller för kvoten för 2005

Nederländska Antillerna och Aruba

Minst utvecklade ULT

Nederländska Antillerna och Aruba

Minst utvecklade ULT

ULT (artikel 10.1 a och b i förordning (EG) nr 638/2003)

—

KN-nr 1006

0

0

49,38

6,50

| Ursprung/Produkt | Nedsättning i procent för uppdelningen i oktober 2005 | Slutlig procentsats som gäller för kvoten för 2005 |
| --- | --- | --- |
| AVS (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 638/2003)






  — | KN-nr 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 samt 1006 30 |

Ursprung/Produkt

Nedsättning i procent för uppdelningen i oktober 2005

Slutlig procentsats som gäller för kvoten för 2005

AVS (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 638/2003)

—

KN-nr 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 samt 1006 30

—

100

AVS (artikel 5.1 i förordning (EG) nr 638/2003)

| — | KN-nr 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN-nr 1006 40 00

0

23,10

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1725/2005

av den 20 oktober 2005

om importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2286/2002 av den 10 december 2002 om den ordning som skall gälla för jordbruksprodukter och varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter med ursprung i stater i Afrika, Västindien eller Stilla havet (AVS) och om upphävande av förordning (EG) nr 1706/98 (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2247/2003 av den 19 december 2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter inom sektorn för nötkött för rådets förordning (EG) nr 2286/2002 om ordningar för jordbruksprodukter och varor som framställts genom bearbetning av jordbruksprodukter med ursprung i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS-staterna) (3), särskilt artikel 5 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 1 i förordning (EG) nr 2247/2003 är det möjligt att utfärda importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia. Importen får dock inte överstiga de kvantiteter som är fastställda för vart och ett av dessa exporterande tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 1 i förordning (EG) nr 2247/2003 är det möjligt att utfärda importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia. Importen får dock inte överstiga de kvantiteter som är fastställda för vart och ett av dessa exporterande tredjeländer.

| (2) | De licensansökningar som ingivits från den 1 till den 10 oktober 2005, uttryckta i urbenat kött, i enlighet med förordning (EG) nr 2247/2003, överstiger för produkter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia inte de tillgängliga kvantiteterna för dessa länder. Det är därför möjligt att utfärda importlicenser för de kvantiteter som det har ansökts om licens för. |
| --- | --- |

(2)

De licensansökningar som ingivits från den 1 till den 10 oktober 2005, uttryckta i urbenat kött, i enlighet med förordning (EG) nr 2247/2003, överstiger för produkter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia inte de tillgängliga kvantiteterna för dessa länder. Det är därför möjligt att utfärda importlicenser för de kvantiteter som det har ansökts om licens för.

| (3) | De kvantiteter för vilka det kan ansökas om licenser från och med den 1 november 2005 bör fastställas inom ramarna för den totala kvantiteten på 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter för vilka det kan ansökas om licenser från och med den 1 november 2005 bör fastställas inom ramarna för den totala kvantiteten på 52 100 t.

| (4) | Det bör understrykas att denna förordning inte påverkar rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får och getter, svin och färskt kött eller köttprodukter (4). |
| --- | --- |

(4)

Det bör understrykas att denna förordning inte påverkar rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får och getter, svin och färskt kött eller köttprodukter (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande medlemsstater skall den 21 oktober 2005 utfärda importlicenser för nötköttsprodukter, uttryckta i urbenat kött, med ursprung i vissa AVS-stater, för nedanstående kvantiteter och ursprungsländer:

| | Förenade kungariket:






  — | 160 t med ursprung i Botswana, |
| --- | --- | --- |

Förenade kungariket:

—

160 t med ursprung i Botswana,

| — | 350 t med ursprung i Namibia. |
| --- | --- |

—

350 t med ursprung i Namibia.

| | Tyskland:






  — | 350 t med ursprung i Namibia. |
| --- | --- | --- |

Tyskland:

—

350 t med ursprung i Namibia.

Artikel 2

Licensansökningar kan, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 2247/2003, inges under loppet av de tio första dagarna i november 2005 för följande kvantiteter urbenat kött:

| Botswana: | 12 226 t |
| --- | --- |
| Kenya: | 142 t |
| Madagaskar: | 7 579 t |
| Schweiz: | 3 337 t |
| Zimbabwe: | 9 100 t |
| Namibia: | 3 605 t |

Botswana:

12 226 t

Kenya:

142 t

Madagaskar:

7 579 t

Schweiz:

3 337 t

Zimbabwe:

9 100 t

Namibia:

3 605 t

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1899/2004 (EUT L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EGT L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  EUT L 333, 20.12.2003, s. 37. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1118/2004 (EUT L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  EGT L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1726/2005

av den 20 oktober 2005

om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1670/2005 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1670/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1670/2005 (2).

| (2) | Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 1670/2005 antogs, bör dessa bidrag ändras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 1670/2005 antogs, bör dessa bidrag ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1260/2001 för de produkter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 1670/2005, i odenaturerat och obearbetat skick, skall ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 269, 14.10.2005, s. 8.

2

---

BILAGA

ÄNDRADE BELOPP FÖR EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SKALL TILLÄMPAS FRÅN DEN 21 OKTOBER 2005 (1)

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3744 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3744

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1727/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 10:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/06 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/06 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer.

| (2) | I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1138/2005 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1138/2005 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avseende på 10:e delanbudsinfordran för vitsocker som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1138/2005 skall det maximala beloppet för exportbidrag vara 39,694 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1728/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination.

| (5) | Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden.

| (6) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 20 oktober 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 11,59 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,83 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,98 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,22 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

11,59

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,83

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,98

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,22

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1729/2005

av den 20 oktober 2005

om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 14 till den 20 oktober 2005 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för korn som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Forordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1730/2005

av den 20 oktober 2005

om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1438/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1) särskilt artikel 7 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 7 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1438/2005 av den 2 september 2005 om en särskild interventionsåtgärd för havre i Finland och Sverige för regletringsåret 2005/06 (3), och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer utom Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1438/2005. |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer utom Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1438/2005.

| (2) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 14 till den 20 oktober 2005 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för havre som avses i förordning (EG) nr 1438/2005 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 228, 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1731/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 14 till den 20 oktober 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 8,46 EUR/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1732/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 22,214 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1733/2005

av den 20 oktober 2005

om fastställande av produktionsbidragen för spannmål

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 8.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmåls- respektive rissektorn (2) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmåls- respektive rissektorn (2) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt.

| (2) | Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas. |
| --- | --- |

(2)

Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas.

| (3) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det produktionsbidrag, uttryckt per ton stärkelse, som avses i artikel 3.2 i förordning (EEG) nr 1722/93 skall vara

| a) | 0 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn och havre, |
| --- | --- |

a)

0 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn och havre,

| b) | 8,32 EUR/t för potatisstärkelse. |
| --- | --- |

b)

8,32 EUR/t för potatisstärkelse.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1548/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

2

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/35

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/70/EG

av den 20 oktober 2005

om ändring av rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG beträffande gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av animaliskt och vegetabiliskt ursprung

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 76/895/EEG av den 23 november 1976 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 5 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (2), särskilt artikel 10 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (3), särskilt artikel 10 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker (4), särskilt artikel 7 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (5), särskilt artikel 4.1 f i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Följande befintliga verksamma ämnen har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG: glyfosat genom kommissionens direktiv 2001/99/EG (6), klorprofam genom kommissionens direktiv 2004/20/EG (7), och bromoxinil och ioxinil genom kommissionens direktiv 2004/58/EG (8). |
| --- | --- |

(1)

Följande befintliga verksamma ämnen har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG: glyfosat genom kommissionens direktiv 2001/99/EG (6), klorprofam genom kommissionens direktiv 2004/20/EG (7), och bromoxinil och ioxinil genom kommissionens direktiv 2004/58/EG (8).

| (2) | Följande nya verksamma ämnen har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG: dimetenamid-p och flurtamon genom kommissionens direktiv 2003/84/EG (9), propoxikarbazon och zoxamid genom kommissionens direktiv 2003/119/EG (10), flazasulfuron och pyraklostrobin genom kommissionens direktiv 2004/30/EG (11), quinoxyfen genom kommissionens direktiv 2004/60/EG (12) och mepanipyrim genom kommissionens direktiv 2004/62/EG (13). |
| --- | --- |

(2)

Följande nya verksamma ämnen har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG: dimetenamid-p och flurtamon genom kommissionens direktiv 2003/84/EG (9), propoxikarbazon och zoxamid genom kommissionens direktiv 2003/119/EG (10), flazasulfuron och pyraklostrobin genom kommissionens direktiv 2004/30/EG (11), quinoxyfen genom kommissionens direktiv 2004/60/EG (12) och mepanipyrim genom kommissionens direktiv 2004/62/EG (13).

| (3) | Införandet av de berörda verksamma ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG grundades på en bedömning av den information som lämnats in om det föreslagna användningsområdet. Uppgifterna om användningen har lämnats in av vissa medlemsstater i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Tillgängliga uppgifter har nu gåtts igenom, och de har befunnits vara tillräckliga för att vissa gränsvärden för bekämpningsmedelsrester skall kunna fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Införandet av de berörda verksamma ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG grundades på en bedömning av den information som lämnats in om det föreslagna användningsområdet. Uppgifterna om användningen har lämnats in av vissa medlemsstater i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Tillgängliga uppgifter har nu gåtts igenom, och de har befunnits vara tillräckliga för att vissa gränsvärden för bekämpningsmedelsrester skall kunna fastställas.

| (4) | Gemenskapens gränsvärden och de värden som rekommenderas i Codex Alimentarius fastställs och utvärderas genom liknande förfaranden. Det finns ett antal gränsvärden i Codex Alimentarius för klorprofam och glyfosat. Det finns redan gemenskapsgränsvärden i direktiv 76/895/EEG för klorprofam (rådets direktiv 82/528/EEG (14)) och i direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för glyfosat (rådets direktiv 1998/82/EG (15)). De har beaktats när de gränsvärden har fastställts som berörs av ändringarna i detta direktiv. De gränsvärden i Codex Alimentarius för vilka en rekommendation om tillbakadragande kommer att utfärdas inom en nära framtid har inte beaktats. De gränsvärden som grundas på gränsvärden i Codex Alimentarius har utvärderats med avseende på riskerna för konsumenterna. Inga risker har kunnat fastställas med utgångspunkt i de toxikologiska ändpunkterna som baseras på studier som kommissionen förfogar över. |
| --- | --- |

(4)

Gemenskapens gränsvärden och de värden som rekommenderas i Codex Alimentarius fastställs och utvärderas genom liknande förfaranden. Det finns ett antal gränsvärden i Codex Alimentarius för klorprofam och glyfosat. Det finns redan gemenskapsgränsvärden i direktiv 76/895/EEG för klorprofam (rådets direktiv 82/528/EEG (14)) och i direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för glyfosat (rådets direktiv 1998/82/EG (15)). De har beaktats när de gränsvärden har fastställts som berörs av ändringarna i detta direktiv. De gränsvärden i Codex Alimentarius för vilka en rekommendation om tillbakadragande kommer att utfärdas inom en nära framtid har inte beaktats. De gränsvärden som grundas på gränsvärden i Codex Alimentarius har utvärderats med avseende på riskerna för konsumenterna. Inga risker har kunnat fastställas med utgångspunkt i de toxikologiska ändpunkterna som baseras på studier som kommissionen förfogar över.

| (5) | I kommissionens granskningsrapporter, som utarbetades innan de berörda verksamma ämnena infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, fastställdes acceptabelt dagligt intag (ADI) och vid behov akut referensdos (ARfD) för ämnena. Konsumenternas exponering genom livsmedel som behandlats med de berörda verksamma ämnena har uppskattats med hjälp av de metoder som används inom gemenskapen. Det har också tagits hänsyn till de riktlinjer som offentliggjorts av Världshälsoorganisationen (16) och till yttrandet från Vetenskapliga kommittén för växter (17) om de metoder som använts. Slutsatsen har dragits att de föreslagna gränsvärdena inte leder till att acceptabla dagliga intag eller akuta referensdoser överskrids. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens granskningsrapporter, som utarbetades innan de berörda verksamma ämnena infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, fastställdes acceptabelt dagligt intag (ADI) och vid behov akut referensdos (ARfD) för ämnena. Konsumenternas exponering genom livsmedel som behandlats med de berörda verksamma ämnena har uppskattats med hjälp av de metoder som används inom gemenskapen. Det har också tagits hänsyn till de riktlinjer som offentliggjorts av Världshälsoorganisationen (16) och till yttrandet från Vetenskapliga kommittén för växter (17) om de metoder som använts. Slutsatsen har dragits att de föreslagna gränsvärdena inte leder till att acceptabla dagliga intag eller akuta referensdoser överskrids.

| (6) | För att konsumenterna skall få tillräckligt skydd mot exponering för bekämpningsmedelsrester till följd av otillåten användning av växtskyddsmedel, bör de provisoriska gränsvärden som fastställs för de berörda kombinationerna av produkter/bekämpningsmedel motsvara den lägsta analytiska bestämningsgränsen. |
| --- | --- |

(6)

För att konsumenterna skall få tillräckligt skydd mot exponering för bekämpningsmedelsrester till följd av otillåten användning av växtskyddsmedel, bör de provisoriska gränsvärden som fastställs för de berörda kombinationerna av produkter/bekämpningsmedel motsvara den lägsta analytiska bestämningsgränsen.

| (7) | Att sådana provisoriska gränsvärden fastställs på gemen skapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för de berörda ämnena i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för de berörda verksamma ämnena. De provisoriska gränsvärdena bör därefter bli permanenta. |
| --- | --- |

(7)

Att sådana provisoriska gränsvärden fastställs på gemen skapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för de berörda ämnena i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för de berörda verksamma ämnena. De provisoriska gränsvärdena bör därefter bli permanenta.

| (8) | Det är därför nödvändigt att förteckna eller ersätta samtliga de gränsvärden för bekämpningsmedel som härrör från användningen av dessa växtskyddsmedel i bilagorna till direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv bör de ändras. Om gränsvärden hittills inte har fastställts bör de fastställas nu. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför nödvändigt att förteckna eller ersätta samtliga de gränsvärden för bekämpningsmedel som härrör från användningen av dessa växtskyddsmedel i bilagorna till direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv bör de ändras. Om gränsvärden hittills inte har fastställts bör de fastställas nu.

| (9) | Glyfosat används i ester- eller saltform. När det gäller glyfosattrimesiumsalt har resterna från trimetylsulfoniumkatjon också toxikologisk relevans. Därför är det nödvändigt att fastställa gränsvärden för bekämpningsmedelsrester även för denna katjon. |
| --- | --- |

(9)

Glyfosat används i ester- eller saltform. När det gäller glyfosattrimesiumsalt har resterna från trimetylsulfoniumkatjon också toxikologisk relevans. Därför är det nödvändigt att fastställa gränsvärden för bekämpningsmedelsrester även för denna katjon.

| (10) | De bestämmelser i direktiv 76/895/EEG som fastställer gränsvärden för klorprofam bör följaktligen utgå. |
| --- | --- |

(10)

De bestämmelser i direktiv 76/895/EEG som fastställer gränsvärden för klorprofam bör följaktligen utgå.

| (11) | Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedel skedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedel skedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga II till direktiv 76/895/EEG skall de uppgifter som gäller klorprofam utgå.

Artikel 2

Direktiv 86/362/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | De uppgifter om bromoxinil, klorprofam, dimetenamid-p, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxikarbazon, pyraklostrobin, quinoxyfen, trimetylsulfoniumkatjon och zoxamid som anges i bilaga I till detta direktiv skall läggas till i bilaga II del A. |
| --- | --- |

1.

De uppgifter om bromoxinil, klorprofam, dimetenamid-p, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxikarbazon, pyraklostrobin, quinoxyfen, trimetylsulfoniumkatjon och zoxamid som anges i bilaga I till detta direktiv skall läggas till i bilaga II del A.

| 2. | I bilaga II del A skall de uppgifter som gäller glyfosat ersättas med bilaga II till detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

I bilaga II del A skall de uppgifter som gäller glyfosat ersättas med bilaga II till detta direktiv.

Artikel 3

Direktiv 86/363/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | De uppgifter om bromoxinil, klorprofam, ioxinyl, pyraklostrobin, quinoxyfen och trimetylsulfoniumkatjon som anges i bilaga III till detta direktiv skall läggas till i bilaga II del A. |
| --- | --- |

1.

De uppgifter om bromoxinil, klorprofam, ioxinyl, pyraklostrobin, quinoxyfen och trimetylsulfoniumkatjon som anges i bilaga III till detta direktiv skall läggas till i bilaga II del A.

| 2. | I bilaga II del B skall de uppgifter som gäller glyfosat ersättas med bilaga IV till detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

I bilaga II del B skall de uppgifter som gäller glyfosat ersättas med bilaga IV till detta direktiv.

Artikel 4

Direktiv 90/642/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | De uppgifter om bromoxinil, klorprofam, dimetenamid-p, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxikarbazon, pyraklostrobin, quinoxyfen, trimetylsulfoniumkatjon och zoxamid som anges i bilaga V till detta direktiv skall läggas till i bilaga II. |
| --- | --- |

1.

De uppgifter om bromoxinil, klorprofam, dimetenamid-p, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxikarbazon, pyraklostrobin, quinoxyfen, trimetylsulfoniumkatjon och zoxamid som anges i bilaga V till detta direktiv skall läggas till i bilaga II.

| 2. | I bilaga II skall de uppgifter som gäller glyfosat ersättas med bilaga VI till detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

I bilaga II skall de uppgifter som gäller glyfosat ersättas med bilaga VI till detta direktiv.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna skall senast den 21 april 2006 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa bestämmelserna från och med den 21 april 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 6

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/118/EG (EUT L 327, 16.12.2003, s. 25).

1

(2)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/48/EG (EUT L 219, 24.8.2005, s. 29).

2

(3)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/48/EG.

3

(4)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/48/EG.

4

(5)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/34/EG (EUT L 125, 18.5.2005, s. 5).

5

(6)  EGT L 304, 21.11.2001, s. 14.

6

(7)  EUT L 70, 9.3.2004, s. 32.

7

(8)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 26.

8

(9)  EUT L 247, 30.9.2003, s. 20. Direktivet ändrat genom direktiv 2004/64/EG (EUT L 125, 28.4.2004, s. 42).

9

(10)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 41.

10

(11)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 50.

11

(12)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 39. Direktivet ändrat genom direktiv 2004/97/EG (EUT L 301, 28.9.2004, s. 53).

12

(13)  EUT L 125, 28.4.2004, s. 38.

13

(14)  EGT L 234, 9.8.1982, s. 1.

14

(15)  EGT L 290, 29.10.1998, s. 25.

15

(16)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester via födan (reviderad utgåva). Dessa riktlinjer togs fram av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och offentliggjordes av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

16

(17)  Yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter om frågor som rör ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter av den 14 juli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

17

---

BILAGA I

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Bromoxinil och dess estrar, uttryckt som bromoxinil | 0,10 (2) majs
  0,05 (1)
   (2) övrig spannmål |
| Klorprofam (klorprofam och 3-kloroanilin, uttryckt som klorprofam) | 0,02 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Dimetenamid-p, inklusive andra besläktade isomerblandningar (summan av isomerer) | 0,01 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Flazasulfuron | 0,02 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Flutarmon | 0,02 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Ioxynil och dess estrar, uttryckt som ioxynil | 0,05 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Mepanipyrim och dess metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxipropyl)-6-metylpyrimidin), uttryckt som mepanipyrim | 0,01 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Propoxikarbazon, dess salter och 2-hydroxipropoxi-propoxikarbazon beräknat som propoxikarbazon | 0,02 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |
| Pyraklostrobin | 0,1 (2) vete
  0,3 (2) korn
  0,1 (2) råg
  0,3 (2) havre
  0,1 (2) rågvete
  0,02 (1)
   (2) övrig spannmål |
| Quinoxifen | 0,02 (1)
   (2) vete
  0,2 (2) korn
  0,02 (1)
   (2) råg
  0,2 (2) havre
  0,02 (1)
   (2) rågvete
  0,02 (1)
   (2) övrig spannmål |
| Trimetylsulfoniumkatjon, till följd av användning av glyfosat | 5 (2) vete
  10 (2) korn
  5 (2) råg
  10 (2) havre
  5 (2) rågvete
  0,05 (1)
   (2) övrig spannmål |
| Zoxamid | 0,02 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg (ppm)

Bromoxinil och dess estrar, uttryckt som bromoxinil

0,10 (2) majs

0,05 (1)
   (2) övrig spannmål

Klorprofam (klorprofam och 3-kloroanilin, uttryckt som klorprofam)

0,02 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Dimetenamid-p, inklusive andra besläktade isomerblandningar (summan av isomerer)

0,01 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Flazasulfuron

0,02 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Flutarmon

0,02 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Ioxynil och dess estrar, uttryckt som ioxynil

0,05 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Mepanipyrim och dess metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxipropyl)-6-metylpyrimidin), uttryckt som mepanipyrim

0,01 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Propoxikarbazon, dess salter och 2-hydroxipropoxi-propoxikarbazon beräknat som propoxikarbazon

0,02 (1)
   (2)

SPANNMÅL

Pyraklostrobin

0,1 (2) vete

0,3 (2) korn

0,1 (2) råg

0,3 (2) havre

0,1 (2) rågvete

0,02 (1)
   (2) övrig spannmål

Quinoxifen

0,02 (1)
   (2) vete

0,2 (2) korn

0,02 (1)
   (2) råg

0,2 (2) havre

0,02 (1)
   (2) rågvete

0,02 (1)
   (2) övrig spannmål

Trimetylsulfoniumkatjon, till följd av användning av glyfosat

5 (2) vete

10 (2) korn

5 (2) råg

10 (2) havre

5 (2) rågvete

0,05 (1)
   (2) övrig spannmål

Zoxamid

0,02 (1)
   (2)

SPANNMÅL

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Om detta värde inte ändras kommer det att bli permanent med verkan från och med den 10 november 2009.

---

BILAGA II

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Glyfosat | 10 (2) vete
  20 (2) korn
  1 (2) majs
  10 (2) råg
  20 (2) havre
  20 (2) sorghum
  10 (2) rågvete
  0,1 (1)
   (2) övrig spannmål |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg (ppm)

Glyfosat

10 (2) vete

20 (2) korn

1 (2) majs

10 (2) råg

20 (2) havre

20 (2) sorghum

10 (2) rågvete

0,1 (1)
   (2) övrig spannmål

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Om detta värde inte ändras kommer det att bli permanent med verkan från och med den 10 november 2009.

---

BILAGA III

| Gränsvärden i mg/kg (ppm) |
| --- |
| Bekämpningsmedelsrester | För kött, inklusive fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 | För mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0401, 0402, 0405 00 och 0406 | För skalade färska ägg, fågelägg och äggulor som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0407 00 och 0408 |
| Bromoxinil och dess estrar, uttryckt som bromoxinil | Kött 0,05 (2); slaktbiprodukter 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Klorprofam och 4′-hydroxiklorprofam-O-sulfonsyra (4-HSA), uttryckt som klorprofam | Kött 0,05 (1)
   (2); lever 0,05 (1)
   (2); njure 0,2 (2) | 0,2 (2) | — |
| Ioxinil och dess estrar, uttryckt som ioxinil | Kött 0,05 (2); slaktbiprodukter 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Pyraklostrobin | 0,05 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) |
| Quinoxifen | 0,2 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (1)
   (2) |
| Trimetylsulfoniumkatjon, till följd av användning av glyfosat | 0,2 (2) njure av nötkreatur
  0,5 (2) lever av nötkreatur
  0,2 (2) kött av nötkreatur
  0,1 (2) njure av fjäderfä
  0,05 (1)
   (2) övriga produkter | 0,1 (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Gränsvärden i mg/kg (ppm)

Bekämpningsmedelsrester

För kött, inklusive fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602

För mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0401, 0402, 0405 00 och 0406

För skalade färska ägg, fågelägg och äggulor som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0407 00 och 0408

Bromoxinil och dess estrar, uttryckt som bromoxinil

Kött 0,05 (2); slaktbiprodukter 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Klorprofam och 4′-hydroxiklorprofam-O-sulfonsyra (4-HSA), uttryckt som klorprofam

Kött 0,05 (1)
   (2); lever 0,05 (1)
   (2); njure 0,2 (2)

0,2 (2)

—

Ioxinil och dess estrar, uttryckt som ioxinil

Kött 0,05 (2); slaktbiprodukter 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Pyraklostrobin

0,05 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

Quinoxifen

0,2 (2)

0,05 (2)

0,02 (1)
   (2)

Trimetylsulfoniumkatjon, till följd av användning av glyfosat

0,2 (2) njure av nötkreatur

0,5 (2) lever av nötkreatur

0,2 (2) kött av nötkreatur

0,1 (2) njure av fjäderfä

0,05 (1)
   (2) övriga produkter

0,1 (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Om detta värde inte ändras kommer det att bli permanent med verkan från och med den 10 november 2009.

---

BILAGA IV

| Gränsvärden i mg/kg (ppm) |
| --- |
| Bekämpningsmedelsrester | För kött, inklusive fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 | För mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0401, 0402, 0405 00 och 0406 | För skalade färska ägg, fågelägg och äggulor som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0407 00 och0408 |
| Glyfosat | 2 (2) njure av nötkreatur
  0,2 (2) lever av nötkreatur
  0,5 (2) njure av svin
  0,1 (2) njure av fjäderfä
  0,05 (1)
   (2) övriga produkter | 0,01 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Gränsvärden i mg/kg (ppm)

Bekämpningsmedelsrester

För kött, inklusive fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602

För mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0401, 0402, 0405 00 och 0406

För skalade färska ägg, fågelägg och äggulor som förtecknas i bilaga I under rubrikerna 0407 00 och0408

Glyfosat

2 (2) njure av nötkreatur

0,2 (2) lever av nötkreatur

0,5 (2) njure av svin

0,1 (2) njure av fjäderfä

0,05 (1)
   (2) övriga produkter

0,01 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Om detta värde inte ändras kommer det att bli permanent med verkan från och med den 10 november 2009.

---

BILAGA V

| Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena | Bromoxinil och dess estrar, uttryckt som bromoxinil | Klorprofam (klorprofam och 3-kloroanilin, uttryckt som klorprofam) (2) | Dimetenamid-p, inklusive andra besläktade isomerblandningar (summan av isomerer) | Flazasulfuron | Flurtamon | Ioxinil och dess estrar uttryckt som ioxinil | Mepanipyrim och dess metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxipropyl)-6-metylpyrimidin, uttryckt som mepanipyrim) | Propoxikarbazon, dess salter och 2-hydroxipropoxi-propoxikarbazon, beräknat som propoxikarbazon | Pyrakostrobin | Quinoxifen | Trimetylsulfoniumkatjon, till följd av användning av glyfosat | Zoxamid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Frukt: färsk, torkad eller inte tillagad, konserverad genom frysning, utan tillsats av socker; nötter |

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena

Bromoxinil och dess estrar, uttryckt som bromoxinil

Klorprofam (klorprofam och 3-kloroanilin, uttryckt som klorprofam) (2)

Dimetenamid-p, inklusive andra besläktade isomerblandningar (summan av isomerer)

Flazasulfuron

Flurtamon

Ioxinil och dess estrar uttryckt som ioxinil

Mepanipyrim och dess metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxipropyl)-6-metylpyrimidin, uttryckt som mepanipyrim)

Propoxikarbazon, dess salter och 2-hydroxipropoxi-propoxikarbazon, beräknat som propoxikarbazon

Pyrakostrobin

Quinoxifen

Trimetylsulfoniumkatjon, till följd av användning av glyfosat

Zoxamid

1.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | CITRUSFRUKTER |
| --- | --- |

i)

CITRUSFRUKTER

0,02 (3)

0,01 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Grapefrukt

Citroner

Limefrukter

Mandariner (inklusive klementiner och andra hybrider)

0,05 (1)
   (3)

Apelsiner

0,5 (3)

Pomelo

Övriga

0,05 (1)
   (3)

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandel

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Makadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandel

1 (3)

Valnötter

Övriga

0,02 (1)
   (3)

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

KÄRNFRUKTER

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Äpplen

Päron

Kvitten

Övriga

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

STENFRUKTER

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Aprikoser

Körsbär

0,2 (3)

0,3 (3)

Persikor (inklusive nektariner och liknande hybrider)

Plommon

Övriga

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

BÄR OCH SMÅ FRUKTER

0,05 (1)
   (3)

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

0,02 (3)

3 (3)

1 (3)

5 (3)

Bordsdruvor

0,02 (1)
   (3)

Druvor för vinframställning

2 (3)

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

0,01 (1)
   (3)

2 (3)

0,5 (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Björnbär

Blåhallon

Loganbär

Hallon

Övriga

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

Blåbär

Tranbär

Vinbär (röda, svarta och vita)

Krusbär

Övriga

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

DIVERSE FRUKTER

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokado

Bananer

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

Kumquat

Litchiplommon

Mango

0,05 (3)

Oliver

0,02 (3)

Bordsoliver

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Oliver för oljeframställning

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 (3)

—

Passionsfrukter

Ananas

Papayafrukter

0,05 (3)

Övriga

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 2. | Grönsaker, färska eller inte tillagade, frysta eller torkade |
| --- | --- |

2.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Rödbetor

Morötter

0,2 (3)

Rotselleri

Pepparrot

Jordärtskockor

Palsternackor

0,2 (3)

Rotpersilja

Rädisor

Haverrot

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

0,05 (1)
   (3)

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

LÖKGRÖNSAKER

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Vitlök

0,2 (3)

Kepalök

0,2 (3)

0,2 (3)

Schalottenlök

0,2 (3)

Knipplök

Övriga

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

FRUKTGRÖNSAKER

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Solanaceae-familjen |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-familjen

0,02 (1)
   (3)

Tomater

1 (3)

0,5 (3)

Paprikor

Auberginer

Övriga

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| b) | Gurkväxter med ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter med ätligt skal

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Slanggurkor

Druvgurkor

Zucchini (sommarsquash)

Övriga

| c) | Gurkväxter med oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter med oätligt skal

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

0,02 (1)
   (3)

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

KÅLGRÖNSAKER

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

Broccoli

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

Brysselkål

Huvudkål

Övriga

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

2 (3)

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

0,02 (1)
   (3)

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

0,02 (1)
   (3)

| d) | Endivesallat |
| --- | --- |

d)

Endivesallat

0,02 (1)
   (3)

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

0,02 (1)
   (3)

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

BALJVÄXTER (färska)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bönor (med skida)

Bönor (utan skida)

Ärter (med skida)

Ärter (utan skida)

Övriga

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Sparris

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

Purjolök

Rabarber

Övriga

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

SVAMP

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

0,05 (1)
   (3)

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

20 (3)

| 3. | Baljväxter |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bönor

Linser

Ärter

Övriga

| 4. | Oljeväxtfröer |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Linfrö

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

Sojabönor

10 (3)

Senapsfrö

Bomullsfrö

Övriga

0,05 (1)
   (3)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)
   (3)

10 (2)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humle (torkad), inklusive pellets och pulver som inte koncentrerats |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,5 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Resthaltsdefinitionen för potatis är enbart klorprofam.

(3)  Provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Om detta värde inte ändras kommer det att bli permanent med verkan från och med den 10 november 2009.

---

BILAGA VI

Gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (mg/kg)

| Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena | Glyfosat |
| --- | --- |
| 1.   Frukt: färsk, torkad eller inte tillagad, konserverad genom frysning, utan tillsats av socker; nötter |
| i) | CITRUSFRUKTER |

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena

Glyfosat

Frukt: färsk, torkad eller inte tillagad, konserverad genom frysning, utan tillsats av socker; nötter

i)

CITRUSFRUKTER

Grapefrukt

0,1 (2)

Citroner

0,1 (2)

Limefrukter

Mandariner (inklusive klementiner och andra hybrider)

0,1 (2)

Apelsiner

0,5 (2)

Pomelo

Övriga

0,1 (1)
   (2)

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

0,1 (1)
   (2)

Mandel

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Makadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandel

Valnötter

Övriga

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

KÄRNFRUKTER

0,1 (1)
   (2)

Äpplen

Päron

Kvitten

Övriga

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

STENFRUKTER

0,1 (1)
   (2)

Aprikoser

Körsbär

Persikor (inklusive nektariner och liknande hybrider)

Plommon

Övriga

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

BÄR OCH SMÅ FRUKTER

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

0,5 (2)

Bordsdruvor

Druvor för vinframställning

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

0,1 (1)
   (2)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,1 (1)
   (2)

Björnbär

Blåhallon

Loganbär

Hallon

Övriga

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

0,1 (1)
   (2)

Blåbär

Tranbär

Vinbär (röda, svarta och vita)

Krusbär

Övriga

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,1 (1)
   (2)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

DIVERSE FRUKTER

Avokado

Bananer

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

Kumquat

Litchiplommon

Mango

Oliver

Bordsoliver

Oliver för oljeframställning

1 (2)

Passionsfrukter

Ananas

Papayafrukter

Övriga

0,05 (1)
   (2)

Grönsaker, färska eller inte tillagade, frysta eller torkade

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

0,1 (1)
   (2)

Rödbetor

Morötter

Rotselleri

Pepparrot

Jordärtskockor

Palsternackor

Rotpersilja

Rädisor

Haverrot

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

LÖKGRÖNSAKER

0,1 (1)
   (2)

Vitlök

Kepalök

Schalottenlök

Knipplök

Övriga

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

FRUKTGRÖNSAKER

0,1 (1)
   (2)

| a) | Solanaceae-familjen |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-familjen

Tomater

Paprikor

Auberginer

Övriga

| b) | Gurkväxter med ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter med ätligt skal

Slanggurkor

Druvgurkor

Zucchini (sommarsquash)

Övriga

| c) | Gurkväxter med oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter med oätligt skal

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

KÅLGRÖNSAKER

0,1 (1)
   (2)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

Broccoli

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

Brysselkål

Huvudkål

Övriga

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER

0,1 (1)
   (2)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

| d) | Endivesallat |
| --- | --- |

d)

Endivesallat

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

BALJVÄXTER (färska)

0,1 (1)
   (2)

Bönor (med skida)

Bönor (utan skida)

Ärter (med skida)

Ärter (utan skida)

Övriga

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

0,1 (1)
   (2)

Sparris

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

Purjolök

Rabarber

Övriga

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

SVAMP

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

0,1 (1)
   (2)

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

50 (2)

Baljväxter (torkade)

Bönor

2 (2)

Linser

Ärter

10 (2)

Övriga

0,1 (1)
   (2)

Oljeväxtfröer

Linfrö

10 (2)

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

20 (2)

Rapsfrö

10 (2)

Sojabönor

20 (2)

Senapsfrö

10 (2)

Bomullsfrö

10 (2)

Övriga

0,1 (1)
   (2)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,5 (2)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

2 (2)

| 7. | Humle (torkad), inklusive pellets och pulver som inte koncentrerats |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (2)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Om detta värde inte ändras kommer det att bli permanent med verkan från och med den 10 november 2009.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/54

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 maj 2005

om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet

(Text av betydelse för EES)

(2005/737/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I april 2004 antog kommissionen ett meddelande om förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

I april 2004 antog kommissionen ett meddelande om förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter på den inre marknaden.

| (2) | I sitt betänkande av den 15 januari 2004 (1) påpekade Europaparlamentet att rättighetshavares upphovsrätt och närstående rättigheter bör skyddas under hela giltighetstiden, oavsett var dessa rättigheter etableras och oberoende av nationsgränser och användningsområden. |
| --- | --- |

(2)

I sitt betänkande av den 15 januari 2004 (1) påpekade Europaparlamentet att rättighetshavares upphovsrätt och närstående rättigheter bör skyddas under hela giltighetstiden, oavsett var dessa rättigheter etableras och oberoende av nationsgränser och användningsområden.

| (3) | Europaparlamentet betonade dessutom att alla gemenskapsåtgärder när det gäller gränsöverskridande kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter bör öka konstnärernas, även författares och musikers, förtroende för att de kommer att få ekonomisk ersättning när deras verk utnyttjas över gränserna (2). |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentet betonade dessutom att alla gemenskapsåtgärder när det gäller gränsöverskridande kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter bör öka konstnärernas, även författares och musikers, förtroende för att de kommer att få ekonomisk ersättning när deras verk utnyttjas över gränserna (2).

| (4) | Den nya tekniken har resulterat i en ny generation kommersiella användare som utnyttjar musikaliska verk och andra alster på nätet. Om det skall gå att tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet krävs det att någon förvaltar upphovsrätt och närstående rättigheter. |
| --- | --- |

(4)

Den nya tekniken har resulterat i en ny generation kommersiella användare som utnyttjar musikaliska verk och andra alster på nätet. Om det skall gå att tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet krävs det att någon förvaltar upphovsrätt och närstående rättigheter.

| (5) | En kategori av dessa rättigheter är ensamrätten till mångfaldigande, som omfattar alla reproduktioner som görs i samband med att musikaliska verk sprids på nätet. Andra rättighetskategorier är rätten att överföra musikaliska verk till allmänheten, rätten att få skälig ersättning för överföring av andra alster till allmänheten och ensamrätten att tillgängliggöra musikaliska verk eller andra alster. |
| --- | --- |

(5)

En kategori av dessa rättigheter är ensamrätten till mångfaldigande, som omfattar alla reproduktioner som görs i samband med att musikaliska verk sprids på nätet. Andra rättighetskategorier är rätten att överföra musikaliska verk till allmänheten, rätten att få skälig ersättning för överföring av andra alster till allmänheten och ensamrätten att tillgängliggöra musikaliska verk eller andra alster.

| (6) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (3) och rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området (4) krävs det en licens för var och en av rättigheterna för att kunna utnyttja musikaliska verk på nätet. Dessa rättigheter kan antingen förvaltas av kollektiva rättighetsförvaltare som verkar som ombud för rättighetshavarna och tillhandahåller vissa förvaltningstjänster, eller av de enskilda rättighetshavarna själva. |
| --- | --- |

(6)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (3) och rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området (4) krävs det en licens för var och en av rättigheterna för att kunna utnyttja musikaliska verk på nätet. Dessa rättigheter kan antingen förvaltas av kollektiva rättighetsförvaltare som verkar som ombud för rättighetshavarna och tillhandahåller vissa förvaltningstjänster, eller av de enskilda rättighetshavarna själva.

| (7) | Licenser för näträttigheter är ofta begränsade till ett särskilt territorium, och för varje rättighet som omfattas av utnyttjandet på nätet måste de kommersiella användarna förhandla med kollektiva rättighetsförvaltare i var och en av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Licenser för näträttigheter är ofta begränsade till ett särskilt territorium, och för varje rättighet som omfattas av utnyttjandet på nätet måste de kommersiella användarna förhandla med kollektiva rättighetsförvaltare i var och en av medlemsstaterna.

| (8) | I dagens läge, när musikaliska verk i hög grad utnyttjas på nätet, behöver de kommersiella användarna en licenspolitik som är anpassad till den gränslösa Internetmiljön, med licenser som omfattar flera länder. Det är därför lämpligt att införa ett licenssystem som omfattar flera länder för att kunna se till att kommersiella användare får större rättssäkerhet i sin verksamhet och för att gynna utarbetandet av lagliga nättjänster, vilket i sin tur skulle öka inkomsterna för rättighetshavarna. |
| --- | --- |

(8)

I dagens läge, när musikaliska verk i hög grad utnyttjas på nätet, behöver de kommersiella användarna en licenspolitik som är anpassad till den gränslösa Internetmiljön, med licenser som omfattar flera länder. Det är därför lämpligt att införa ett licenssystem som omfattar flera länder för att kunna se till att kommersiella användare får större rättssäkerhet i sin verksamhet och för att gynna utarbetandet av lagliga nättjänster, vilket i sin tur skulle öka inkomsterna för rättighetshavarna.

| (9) | Frihet att tillhandahålla gränsöverskridande kollektiva förvaltningstjänster innebär att rättighetshavarna fritt kan välja vilken kollektiv rättighetsförvaltare som skall förvalta de rättigheter som krävs för att kunna driva lagliga musiktjänster på nätet i gemenskapen. Denna rätt innebär att det är möjligt att överlämna eller överföra alla eller några av näträttigheterna till andra kollektiva rättighetsförvaltare, oavsett i vilken medlemsstat den kollektiva rättighetsförvaltaren eller rättighetshavaren är medborgare eller har sin hemvist. |
| --- | --- |

(9)

Frihet att tillhandahålla gränsöverskridande kollektiva förvaltningstjänster innebär att rättighetshavarna fritt kan välja vilken kollektiv rättighetsförvaltare som skall förvalta de rättigheter som krävs för att kunna driva lagliga musiktjänster på nätet i gemenskapen. Denna rätt innebär att det är möjligt att överlämna eller överföra alla eller några av näträttigheterna till andra kollektiva rättighetsförvaltare, oavsett i vilken medlemsstat den kollektiva rättighetsförvaltaren eller rättighetshavaren är medborgare eller har sin hemvist.

| (10) | Utvecklingen av effektiva strukturer för gränsöverskridande förvaltning av rättigheter bör också garantera att de kollektiva rättighetsförvaltarna uppnår en högre grad av rationalisering och insyn i fråga om efterlevnaden av konkurrensreglerna, i synnerhet mot bakgrund av de krav som den digitala miljön medför. |
| --- | --- |

(10)

Utvecklingen av effektiva strukturer för gränsöverskridande förvaltning av rättigheter bör också garantera att de kollektiva rättighetsförvaltarna uppnår en högre grad av rationalisering och insyn i fråga om efterlevnaden av konkurrensreglerna, i synnerhet mot bakgrund av de krav som den digitala miljön medför.

| (11) | Förhållandet mellan rättighetshavare och kollektiva rättighetsförvaltare bör, oavsett om det är baserat på kontrakt eller lagstadgade regler om medlemskap, omfatta ett minimiskydd för rättighetshavarna när det gäller alla kategorier av rättigheter som krävs för att man skall kunna tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet. Rättighetsförvaltarna bör behandla alla rättighetshavare lika, oberoende av i vilken medlemsstat dessa är medborgare eller har sin hemvist. |
| --- | --- |

(11)

Förhållandet mellan rättighetshavare och kollektiva rättighetsförvaltare bör, oavsett om det är baserat på kontrakt eller lagstadgade regler om medlemskap, omfatta ett minimiskydd för rättighetshavarna när det gäller alla kategorier av rättigheter som krävs för att man skall kunna tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet. Rättighetsförvaltarna bör behandla alla rättighetshavare lika, oberoende av i vilken medlemsstat dessa är medborgare eller har sin hemvist.

| (12) | De royalties som inkasseras på rättighetshavarnas vägnar bör fördelas rättvist till rättighetshavarna, utan att dessa diskrimineras på grund av hemvist, nationalitet eller kategori. I synnerhet bör de royalties som inkasseras på rättighetshavares vägnar i andra medlemsstater än de där rättighetshavarna är medborgare eller har sin hemvist fördelas så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

(12)

De royalties som inkasseras på rättighetshavarnas vägnar bör fördelas rättvist till rättighetshavarna, utan att dessa diskrimineras på grund av hemvist, nationalitet eller kategori. I synnerhet bör de royalties som inkasseras på rättighetshavares vägnar i andra medlemsstater än de där rättighetshavarna är medborgare eller har sin hemvist fördelas så effektivt som möjligt.

| (13) | Ytterligare rekommendationer när det gäller redovisningsskyldighet, rättighetshavarnas representation i de kollektiva rättighetsförvaltarnas beslutsfattande organ och tvistlösning bör garantera att de kollektiva rättighetsförvaltarna uppnår en högre grad av rationalisering och insyn och att rättighetshavare och kommersiella användare kan fatta välgrundade beslut. Det bör inte förekomma någon skillnad i behandling beroende på kategorin av medlemskap hos den kollektiva rättighetsförvaltaren: alla rättighetshavare bör behandlas lika, oavsett om de är författare, kompositörer, förläggare, musikproducenter, utövande konstnärer eller något annat. |
| --- | --- |

(13)

Ytterligare rekommendationer när det gäller redovisningsskyldighet, rättighetshavarnas representation i de kollektiva rättighetsförvaltarnas beslutsfattande organ och tvistlösning bör garantera att de kollektiva rättighetsförvaltarna uppnår en högre grad av rationalisering och insyn och att rättighetshavare och kommersiella användare kan fatta välgrundade beslut. Det bör inte förekomma någon skillnad i behandling beroende på kategorin av medlemskap hos den kollektiva rättighetsförvaltaren: alla rättighetshavare bör behandlas lika, oavsett om de är författare, kompositörer, förläggare, musikproducenter, utövande konstnärer eller något annat.

| (14) | Utvecklingen av musikmarknaden på nätet bör utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(14)

Utvecklingen av musikmarknaden på nätet bör utvärderas regelbundet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Definitioner

| 1. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:
  a)   förvaltning på gemenskapsnivå av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med tillhandahållande av lagliga musiktjänster på nätet: tillhandahållande av följande tjänster: utfärdande av licenser till kommersiella användare, revision och kontroll av rättigheter, hävdande av upphovsrätt och närstående rättigheter, inkassering av royalties och fördelning av royalties till rättighetshavarna.
  b)   musikaliska verk: alla musikaliska verk eller andra skyddade alster.
  c)   repertoar: den katalog av musikaliska verk som förvaltas av en kollektiv rättighetsförvaltare.
  d)   multiterritoriella licenser: licenser som omfattar fler än en medlemsstats territorium.
  e)   kollektiv rättighetsförvaltare: varje person som tillhandahåller tjänsterna i a till flera rättighetshavare.
  f)   näträttigheter: var och en av följande rättigheter:i)ensamrätten till mångfaldigande som omfattar alla reproduktioner som avses i direktiv 2001/29/EG i form av immateriella kopior, som framställs i samband med spridning av musikaliska verk på nätet,ii)rätten att överföra musikaliska verk till allmänheten, antingen i form av en rätt att tillåta eller förbjuda enligt direktiv 2001/29/EG eller en rätt till skälig ersättning enligt direktiv 92/100/EEG, som omfattar webbutsändning, Internetradio och samsändning eller beställtjänster som tas emot antingen via en persondator eller via en mobiltelefon,iii)ensamrätten att tillgängliggöra ett musikaliskt verk enligt direktiv 2001/29/EG, även tillhandahållande på begäran eller andra interaktiva tjänster.g)   rättighetshavare: varje fysisk eller juridisk person som innehar näträttigheter.
  h)   kommersiell användare: varje person som är involverad i tillhandahållandet av musiktjänster på nätet och som behöver licens från rättighetshavarna för att kunna tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet.
  i)   ömsesidigt representationsavtal: varje bilateralt avtal mellan kollektiva rättighetsförvaltare enligt vilka en kollektiv rättighetsförvaltare ger den andra parten rätt att representera en repertoar på den andra partens territorium. |
| --- | --- |

1.

I denna rekommendation gäller följande definitioner:

a)   förvaltning på gemenskapsnivå av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med tillhandahållande av lagliga musiktjänster på nätet: tillhandahållande av följande tjänster: utfärdande av licenser till kommersiella användare, revision och kontroll av rättigheter, hävdande av upphovsrätt och närstående rättigheter, inkassering av royalties och fördelning av royalties till rättighetshavarna.

b)   musikaliska verk: alla musikaliska verk eller andra skyddade alster.

c)   repertoar: den katalog av musikaliska verk som förvaltas av en kollektiv rättighetsförvaltare.

d)   multiterritoriella licenser: licenser som omfattar fler än en medlemsstats territorium.

e)   kollektiv rättighetsförvaltare: varje person som tillhandahåller tjänsterna i a till flera rättighetshavare.

f)   näträttigheter: var och en av följande rättigheter:

g)   rättighetshavare: varje fysisk eller juridisk person som innehar näträttigheter.

h)   kommersiell användare: varje person som är involverad i tillhandahållandet av musiktjänster på nätet och som behöver licens från rättighetshavarna för att kunna tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet.

i)   ömsesidigt representationsavtal: varje bilateralt avtal mellan kollektiva rättighetsförvaltare enligt vilka en kollektiv rättighetsförvaltare ger den andra parten rätt att representera en repertoar på den andra partens territorium.

Allmänt

| 2. | Medlemsstaterna uppmanas vidta de åtgärder som är nödvändiga för att underlätta för lagliga nättjänster inom gemenskapen genom att främja de lagstiftningsramar som är bäst lämpade för förvaltning på gemenskapsnivå av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna uppmanas vidta de åtgärder som är nödvändiga för att underlätta för lagliga nättjänster inom gemenskapen genom att främja de lagstiftningsramar som är bäst lämpade för förvaltning på gemenskapsnivå av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet.

Förhållandet mellan rättighetshavare, kollektiva rättighetsförvaltare och kommersiella användare

| 3. | Rättighetshavare bör ha rätt att överlåta förvaltningen av alla näträttigheter som är nödvändiga för att lagliga musiktjänster på nätet skall kunna drivas, på ett avgränsat område som de själva väljer, till en kollektiv rättighetsförvaltare efter eget val, oberoende av i vilken medlemsstat rättighetsförvaltaren eller rättighetshavaren är medborgare eller har sin hemvist. |
| --- | --- |

3.

Rättighetshavare bör ha rätt att överlåta förvaltningen av alla näträttigheter som är nödvändiga för att lagliga musiktjänster på nätet skall kunna drivas, på ett avgränsat område som de själva väljer, till en kollektiv rättighetsförvaltare efter eget val, oberoende av i vilken medlemsstat rättighetsförvaltaren eller rättighetshavaren är medborgare eller har sin hemvist.

| 4. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör tillvarata rättighetshavarnas intressen med yttersta noggrannhet. |
| --- | --- |

4.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör tillvarata rättighetshavarnas intressen med yttersta noggrannhet.

| 5. | När det gäller licenser för näträttigheter bör förhållandet mellan rättighetshavarna och de kollektiva rättighetsförvaltarna, oavsett om det är baserat på kontrakt eller lagstadgade regler om medlemskap, följa minst följande regler:






  a) | Rättighetshavare bör kunna bestämma vilka näträttigheter som skall överlåtas till kollektiv förvaltning. |
| --- | --- | --- |

5.

När det gäller licenser för näträttigheter bör förhållandet mellan rättighetshavarna och de kollektiva rättighetsförvaltarna, oavsett om det är baserat på kontrakt eller lagstadgade regler om medlemskap, följa minst följande regler:

a)

Rättighetshavare bör kunna bestämma vilka näträttigheter som skall överlåtas till kollektiv förvaltning.

| b) | Rättighetshavare bör kunna bestämma den territoriella omfattningen av den kollektiva rättighetsförvaltarens fullmakt. |
| --- | --- |

b)

Rättighetshavare bör kunna bestämma den territoriella omfattningen av den kollektiva rättighetsförvaltarens fullmakt.

| c) | Rättighetshavare bör ha rätt att med rimligt varsel dra tillbaka alla näträttigheter och föra över den multiterritoriella förvaltningen av dessa rättigheter till en annan kollektiv rättighetsförvaltare, oberoende av i vilken medlemsstat rättighetsförvaltaren och rättighetshavaren är medborgare eller har sin hemvist. |
| --- | --- |

c)

Rättighetshavare bör ha rätt att med rimligt varsel dra tillbaka alla näträttigheter och föra över den multiterritoriella förvaltningen av dessa rättigheter till en annan kollektiv rättighetsförvaltare, oberoende av i vilken medlemsstat rättighetsförvaltaren och rättighetshavaren är medborgare eller har sin hemvist.

| d) | Om en rättighetshavare har överfört förvaltningen av en näträttighet till en annan kollektiv rättighetsförvaltare bör alla berörda kollektiva rättighetsförvaltare se till att dessa näträttigheter tas bort från alla befintliga ömsesidiga representationsavtal som de ingått sinsemellan, utan att det påverkar andra former av samarbete mellan rättighetsförvaltarna. |
| --- | --- |

d)

Om en rättighetshavare har överfört förvaltningen av en näträttighet till en annan kollektiv rättighetsförvaltare bör alla berörda kollektiva rättighetsförvaltare se till att dessa näträttigheter tas bort från alla befintliga ömsesidiga representationsavtal som de ingått sinsemellan, utan att det påverkar andra former av samarbete mellan rättighetsförvaltarna.

| 6. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör underrätta rättighetshavarna och de kommersiella användarna om den repertoar de representerar, eventuella ömsesidiga representationsavtal, den geografiska räckvidden för deras fullmakter för den gällande repertoaren och vilken taxa som gäller. |
| --- | --- |

6.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör underrätta rättighetshavarna och de kommersiella användarna om den repertoar de representerar, eventuella ömsesidiga representationsavtal, den geografiska räckvidden för deras fullmakter för den gällande repertoaren och vilken taxa som gäller.

| 7. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör med rimligt varsel underrätta varandra och kommersiella användare om eventuella förändringar i den repertoar de representerar. |
| --- | --- |

7.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör med rimligt varsel underrätta varandra och kommersiella användare om eventuella förändringar i den repertoar de representerar.

| 8. | Kommersiella användare bör underrätta de kollektiva rättighetsförvaltarna om de olika egenskaperna hos de tjänster för vilka de önskar förvärva näträttigheter. |
| --- | --- |

8.

Kommersiella användare bör underrätta de kollektiva rättighetsförvaltarna om de olika egenskaperna hos de tjänster för vilka de önskar förvärva näträttigheter.

| 9. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör utfärda licenser till kommersiella användare mot bakgrund av objektiva kriterier och utan att diskriminera någon användare. |
| --- | --- |

9.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör utfärda licenser till kommersiella användare mot bakgrund av objektiva kriterier och utan att diskriminera någon användare.

Rättvis fördelning och avdrag

| 10. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör på ett rättvist sätt fördela royalties till alla rättighetshavare eller kategorier av rättighetshavare som de representerar. |
| --- | --- |

10.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör på ett rättvist sätt fördela royalties till alla rättighetshavare eller kategorier av rättighetshavare som de representerar.

| 11. | Av de kontrakt och lagstadgade regler om medlemskap som reglerar förhållandet mellan kollektiva rättighetsförvaltare och rättighetshavare i fråga om förvaltning på gemenskapsnivå av musikaliska verk för användning på nätet, bör det framgå huruvida och i vilken omfattning det från de royalties som skall fördelas kommer att göras avdrag för andra tjänster än förvaltningen. |
| --- | --- |

11.

Av de kontrakt och lagstadgade regler om medlemskap som reglerar förhållandet mellan kollektiva rättighetsförvaltare och rättighetshavare i fråga om förvaltning på gemenskapsnivå av musikaliska verk för användning på nätet, bör det framgå huruvida och i vilken omfattning det från de royalties som skall fördelas kommer att göras avdrag för andra tjänster än förvaltningen.

| 12. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör vid utbetalningen av royalties upplysa alla de rättighetshavare de representerar om vilka avdrag som gjorts för andra ändamål än för de förvaltningstjänster som tillhandahållits. |
| --- | --- |

12.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör vid utbetalningen av royalties upplysa alla de rättighetshavare de representerar om vilka avdrag som gjorts för andra ändamål än för de förvaltningstjänster som tillhandahållits.

Icke-diskriminering och representation

| 13. | Förhållandet mellan kollektiva rättighetsförvaltare och rättighetshavare bör, oavsett om det är baserat på kontrakt eller lagstadgade regler om medlemskap, vara baserat på följande principer:






  a) | Alla kategorier rättighetshavare bör behandlas lika i förhållande till alla element som ingår i förvaltningstjänsten i fråga. |
| --- | --- | --- |

13.

Förhållandet mellan kollektiva rättighetsförvaltare och rättighetshavare bör, oavsett om det är baserat på kontrakt eller lagstadgade regler om medlemskap, vara baserat på följande principer:

a)

Alla kategorier rättighetshavare bör behandlas lika i förhållande till alla element som ingår i förvaltningstjänsten i fråga.

| b) | Rättighetshavarnas representation i den interna beslutprocessen bör vara rättvis och välavvägd. |
| --- | --- |

b)

Rättighetshavarnas representation i den interna beslutprocessen bör vara rättvis och välavvägd.

Redovisningsskyldighet

| 14. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör med jämna mellanrum underrätta alla de rättighetshavare som de företräder, direkt eller indirekt enligt ömsesidiga representationsavtal, om alla licenser som utfärdats, gällande taxor samt inkasserade och fördelade royalties. |
| --- | --- |

14.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör med jämna mellanrum underrätta alla de rättighetshavare som de företräder, direkt eller indirekt enligt ömsesidiga representationsavtal, om alla licenser som utfärdats, gällande taxor samt inkasserade och fördelade royalties.

Tvistlösning

| 15. | Medlemsstaterna uppmanas införa en effektiv mekanism för tvistlösning, särskilt med hänsyn till taxor, licensvillkor, överlåtelse av näträttigheter för förvaltning och tillbakadragande av näträttigheter. |
| --- | --- |

15.

Medlemsstaterna uppmanas införa en effektiv mekanism för tvistlösning, särskilt med hänsyn till taxor, licensvillkor, överlåtelse av näträttigheter för förvaltning och tillbakadragande av näträttigheter.

Uppföljning

| 16. | Medlemsstaterna och de kollektiva rättighetsförvaltarna uppmanas att varje år lägga fram en rapport för kommissionen om vilka åtgärder de har vidtagit med anledning av denna rekommendation och om förvaltningen på gemenskapsnivå av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med tillhandahållande av lagliga musiktjänster på nätet. |
| --- | --- |

16.

Medlemsstaterna och de kollektiva rättighetsförvaltarna uppmanas att varje år lägga fram en rapport för kommissionen om vilka åtgärder de har vidtagit med anledning av denna rekommendation och om förvaltningen på gemenskapsnivå av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med tillhandahållande av lagliga musiktjänster på nätet.

| 17. | Kommissionen har för avsikt att regelbundet bevaka utvecklingen i Internetmusiksektorn mot bakgrund av denna rekommendation. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen har för avsikt att regelbundet bevaka utvecklingen i Internetmusiksektorn mot bakgrund av denna rekommendation.

| 18. | Kommissionen kommer att mot bakgrund av bevakningen i punkt 17 överväga om det finns ett behov av ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen kommer att mot bakgrund av bevakningen i punkt 17 överväga om det finns ett behov av ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå.

Adressater

| 19. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna och till alla ekonomiska aktörer som är involverade i förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i gemenskapen. |
| --- | --- |

19.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna och till alla ekonomiska aktörer som är involverade i förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i gemenskapen.

Utfärdad i Bryssel den 18 maj 2005.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  A5-0478/2003.

1

(2)  Se punkt 29.

2

(3)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

3

(4)  EGT L 346, 27.11.1992, s. 61. Direktivet ändrat genom direktiv 2001/29/EG.

4

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/58

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 september 2005

om granskning och godkännande av räkenskaperna för vissa utbetalningsställen i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket när det gäller utgifter som finansierats genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) avseende räkenskapsåret 2003

[delgivet med nr K(2005) 3442]

(Endast de engelska, franska, nederländska, tyska, spanska, portugisiska och svenska texterna är giltiga)

(2005/738/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 7.3,

efter samråd med fondkommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna godkändes för alla utbetalningsställen, med undantag av de belgiska utbetalningsställena ”ALT”, ”ALP” och ”BIRB”, de tyska utbetalningsställena ”Baden Württemberg”, ”Bayern StMELF”, ”Bayern-Umwelt”, ”Berlin”, ”Hamburg” och ”Niedersachsen”, det spanska utbetalningsstället ”Navarra”, de franska utbetalningsställena ”CNASEA”, ”FIRS”, ”OFIVAL”, ”ONIC”, ”ONIFLHOR”, ”ONIOL”, ”ONIVINS” och ”SDE”, det luxemburgska utbetalningsstället ”ministère de l’agriculture”, de nederländska utbetalningsställena ”HPA” och ”Laser”, det portugisiska utbetalningsstället ”INGA”, det svenska utbetalningsstället ”Jordbruksverket”, och Förenade kungarikets utbetalningsställen ”CCW”, ”DARD”, ”FC”, ”NAW”, ”RPA” och ”SEERAD”, genom kommissionens beslut 2004/451/EG av den 29 april 2004 om granskning och godkännande av räkenskaperna för de av medlemsstaternas utgifter, vilka finansierats av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) avseende räkenskapsåret 2003 (2). |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna godkändes för alla utbetalningsställen, med undantag av de belgiska utbetalningsställena ”ALT”, ”ALP” och ”BIRB”, de tyska utbetalningsställena ”Baden Württemberg”, ”Bayern StMELF”, ”Bayern-Umwelt”, ”Berlin”, ”Hamburg” och ”Niedersachsen”, det spanska utbetalningsstället ”Navarra”, de franska utbetalningsställena ”CNASEA”, ”FIRS”, ”OFIVAL”, ”ONIC”, ”ONIFLHOR”, ”ONIOL”, ”ONIVINS” och ”SDE”, det luxemburgska utbetalningsstället ”ministère de l’agriculture”, de nederländska utbetalningsställena ”HPA” och ”Laser”, det portugisiska utbetalningsstället ”INGA”, det svenska utbetalningsstället ”Jordbruksverket”, och Förenade kungarikets utbetalningsställen ”CCW”, ”DARD”, ”FC”, ”NAW”, ”RPA” och ”SEERAD”, genom kommissionens beslut 2004/451/EG av den 29 april 2004 om granskning och godkännande av räkenskaperna för de av medlemsstaternas utgifter, vilka finansierats av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) avseende räkenskapsåret 2003 (2).

| (2) | Efter det att Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket inkommit med ny information, och efter ytterligare kontroller, kan kommissionen nu fatta ett beslut angående de insända kontonas sanningsenlighet, fullständighet och exakthet. Dessa konton har sänts in av de belgiska utbetalningsställena ”ALT”, ”ALP” och ”BIRB”, de tyska utbetalningsställena ”Baden Württemberg”," ”Bayern StMELF”, ”Berlin”, ”Hamburg” och ”Niedersachsen”, det spanska utbetalningsstället ”Navarra”, de franska utbetalningsställena ”CNASEA”, ”FIRS”, ”OFIVAL”, ”ONIC”, ”ONIFLHOR”, ”ONIOL”, ”ONIVINS” och ”SDE”, det luxemburgska utbetalningsstället ”ministère de l’agriculture”, de nederländska utbetalningsställena ”HPA” och ”Laser”, det portugisiska utbetalningsstället ”INGA”, det svenska utbetalningsstället ”Jordbruksverket” och Förenade kungarikets utbetalningsställen ”CCW”, ”FC”, ”RPA” och ”SEERAD” |
| --- | --- |

(2)

Efter det att Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket inkommit med ny information, och efter ytterligare kontroller, kan kommissionen nu fatta ett beslut angående de insända kontonas sanningsenlighet, fullständighet och exakthet. Dessa konton har sänts in av de belgiska utbetalningsställena ”ALT”, ”ALP” och ”BIRB”, de tyska utbetalningsställena ”Baden Württemberg”," ”Bayern StMELF”, ”Berlin”, ”Hamburg” och ”Niedersachsen”, det spanska utbetalningsstället ”Navarra”, de franska utbetalningsställena ”CNASEA”, ”FIRS”, ”OFIVAL”, ”ONIC”, ”ONIFLHOR”, ”ONIOL”, ”ONIVINS” och ”SDE”, det luxemburgska utbetalningsstället ”ministère de l’agriculture”, de nederländska utbetalningsställena ”HPA” och ”Laser”, det portugisiska utbetalningsstället ”INGA”, det svenska utbetalningsstället ”Jordbruksverket” och Förenade kungarikets utbetalningsställen ”CCW”, ”FC”, ”RPA” och ”SEERAD”

| (3) | Vid granskning och godkännande av räkenskaperna för de berörda belgiska, tyska, spanska, franska, luxemburgska, nederländska, portugisiska, svenska och brittiska utbetalningsställena, måste kommissionen ta hänsyn till de belopp som redan återbetalats av Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket på grundval av beslut 2004/451/EG. |
| --- | --- |

(3)

Vid granskning och godkännande av räkenskaperna för de berörda belgiska, tyska, spanska, franska, luxemburgska, nederländska, portugisiska, svenska och brittiska utbetalningsställena, måste kommissionen ta hänsyn till de belopp som redan återbetalats av Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket på grundval av beslut 2004/451/EG.

| (4) | I enlighet med artikel 7.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1258/1999 påverkar inte detta beslut andra beslut som kommissionen senare fattar om utgifter som inte skall omfattas av gemenskapsfinansiering därför att den finner att utgifterna inte har verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 7.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1258/1999 påverkar inte detta beslut andra beslut som kommissionen senare fattar om utgifter som inte skall omfattas av gemenskapsfinansiering därför att den finner att utgifterna inte har verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns räkenskaperna för de belgiska utbetalningsställena ”ALT”, ”ALP” och ”BIRB”, de tyska utbetalningsställena ”Baden Württemberg”, ”Bayern StMELF”, ”Berlin”, ”Hamburg” och ”Niedersachsen”, det spanska utbetalningsstället ”Navarra”, de franska utbetalningsställena ”CNASEA”, ”FIRS”, ”OFIVAL”, ”ONIC”, ”ONIFLHOR”, ”ONIOL”, ”ONIVINS” och ”SDE”, det luxemburgska utbetalningsstället ”ministère de l’agriculture”, de nederländska utbetalningsställena ”HPA” och ”Laser”, det portugisiska utbetalningsstället ”INGA”, det svenska utbetalningsstället ”Jordbruksverket”, och Förenade kungarikets utbetalningsställen ”CCW”, ”FC”, ”RPA” och ”SEERAD”, vilka finansierats av garantisekionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ) avseende räkenskapsåret 2003.

De belopp som enligt detta beslut skall återvinnas från eller utbetalas till de berörda medlemsstaterna anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Portugal, Konungariket Sverige och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel 14 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUT L 155, 30.4.2004, s. 129.

2

---

BILAGA I

GODKÄNNANDE AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS RÄKENSKAPER RÄKENSKAPSÅRET 2003

Belopp som skall betalas av medlemsstaten eller betalas tillbaka till medlemsstaten

| MS | | Utgifter räkenskapsåret 2003 | Minskningar och indragningar för hela räkenskapsåret | Summa inklusive minskningar och indragningar | Förskott utbetalda till medlemsstaterna under räkenskapsåret | Belopp som skall betalas av (–) el. återbetalas till (+) medlemsstaten | Belopp som indrivits från (–) eller utbetalats till (+) medlemsstaten i enlighet med beslut 2004/451/EG | Belopp som skall indrivas från (–) eller utbetalats till (+) medlemsstaten i enlighet med det här beslutet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkända | avskilda | Summa a + b |
| = utgifter deklarerade i årsdeklarationen | = utgifter deklarerade i månadsdeklarationen |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f | h | i = g – h |
| BE | EUR | 1 016 945 603,26 | 0,00 | 1 016 945 603,26 | – 17 989,43 | 1 016 927 613,83 | 1 016 959 814,40 | – 32 200,57 | – 32 119,73 | – 80,84 |
| DE | EUR | 5 821 140 790,97 | 22 317 594,43 | 5 843 458 385,40 | – 332 346,61 | 5 843 126 038,79 | 5 843 311 780,61 | – 185 741,82 | – 185 741,82 | 0,00 |
| ES | EUR | 6 473 878 264,21 | 0,00 | 6 473 878 264,21 | – 16 797 763,08 | 6 457 080 501,13 | 6 459 067 545,01 | – 1 987 043,88 | – 1 987 043,88 | 0,00 |
| FR | EUR | 10 425 389 800,61 | 0,00 | 10 425 389 800,61 | – 5 675 864,78 | 10 419 713 935,83 | 10 419 067 788,02 | 646 147,81 | – 728 491,58 | 1 374 639,39 |
| LU | EUR | 44 329 012,92 | 0,00 | 44 329 012,92 | – 2 595 118,16 | 41 733 894,76 | 43 257 600,06 | – 1 523 705,30 | – 1 523 705,30 | 0,00 |
| NL | EUR | 1 360 466 615,75 | 0,00 | 1 360 466 615,75 | – 1 296 238,97 | 1 359 170 376,78 | 1 359 713 294,61 | – 542 917,83 | – 644 855,06 | 101 937,23 |
| PT | EUR | 849 829 960,52 | 0,00 | 849 829 960,52 | – 121 895,47 | 849 708 065,05 | 849 546 984,03 | 161 081,02 | – 22 328,37 | 183 409,39 |
| SE | SEK | 7 905 413 840,22 | 0,00 | 7 905 413 840,22 | 5 834 913,34 | 7 911 248 753,56 | 7 911 261 488,75 | – 12 735,19 | 0,00 | – 12 735,19 |
| UK | GBP | 2 288 574 374,19 | 362 543 530,76 | 2 651 117 904,95 | – 33 953 582,84 | 2 617 164 322,11 | 2 639 372 167,88 | – 22 207 845,77 | – 22 427 320,95 | 219 475,18 |

MS

Utgifter räkenskapsåret 2003

Minskningar och indragningar för hela räkenskapsåret

Summa inklusive minskningar och indragningar

Förskott utbetalda till medlemsstaterna under räkenskapsåret

Belopp som skall betalas av (–) el. återbetalas till (+) medlemsstaten

Belopp som indrivits från (–) eller utbetalats till (+) medlemsstaten i enlighet med beslut 2004/451/EG

Belopp som skall indrivas från (–) eller utbetalats till (+) medlemsstaten i enlighet med det här beslutet

godkända

avskilda

Summa a + b

= utgifter deklarerade i årsdeklarationen

= utgifter deklarerade i månadsdeklarationen

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

h

i = g – h

BE

EUR

1 016 945 603,26

0,00

1 016 945 603,26

– 17 989,43

1 016 927 613,83

1 016 959 814,40

– 32 200,57

– 32 119,73

– 80,84

DE

EUR

5 821 140 790,97

22 317 594,43

5 843 458 385,40

– 332 346,61

5 843 126 038,79

5 843 311 780,61

– 185 741,82

– 185 741,82

0,00

ES

EUR

6 473 878 264,21

0,00

6 473 878 264,21

– 16 797 763,08

6 457 080 501,13

6 459 067 545,01

– 1 987 043,88

– 1 987 043,88

0,00

FR

EUR

10 425 389 800,61

0,00

10 425 389 800,61

– 5 675 864,78

10 419 713 935,83

10 419 067 788,02

646 147,81

– 728 491,58

1 374 639,39

LU

EUR

44 329 012,92

0,00

44 329 012,92

– 2 595 118,16

41 733 894,76

43 257 600,06

– 1 523 705,30

– 1 523 705,30

0,00

NL

EUR

1 360 466 615,75

0,00

1 360 466 615,75

– 1 296 238,97

1 359 170 376,78

1 359 713 294,61

– 542 917,83

– 644 855,06

101 937,23

PT

EUR

849 829 960,52

0,00

849 829 960,52

– 121 895,47

849 708 065,05

849 546 984,03

161 081,02

– 22 328,37

183 409,39

SE

SEK

7 905 413 840,22

0,00

7 905 413 840,22

5 834 913,34

7 911 248 753,56

7 911 261 488,75

– 12 735,19

0,00

– 12 735,19

UK

GBP

2 288 574 374,19

362 543 530,76

2 651 117 904,95

– 33 953 582,84

2 617 164 322,11

2 639 372 167,88

– 22 207 845,77

– 22 427 320,95

219 475,18

| 1. | För beräkning av det belopp som skall återbetalas av eller utbetalas till medlemsstaten är det beaktade beloppet antingen den årliga redovisningen för de godkända räkenskaperna (kolumn a) eller summan av de avskilda månatliga redovsiningarna (kolumn b). |
| --- | --- |

1.

För beräkning av det belopp som skall återbetalas av eller utbetalas till medlemsstaten är det beaktade beloppet antingen den årliga redovisningen för de godkända räkenskaperna (kolumn a) eller summan av de avskilda månatliga redovsiningarna (kolumn b).

| 2. | Minskningarna och inställelserna är de som beaktas vid förskottsutbetalningen ökade med i synnerhet de rättelser för icke iakttagande av utbetalningstidpunkter som fastställs i augusti, september och oktober 2003. |
| --- | --- |

2.

Minskningarna och inställelserna är de som beaktas vid förskottsutbetalningen ökade med i synnerhet de rättelser för icke iakttagande av utbetalningstidpunkter som fastställs i augusti, september och oktober 2003.

---

BILAGA II

GODKÄNNANDE AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS RÄKENSKAPER — RÄKENSKAPSÅRET 2003

Förteckning över de utbetalningsställen vars räkenskaper brutits ut och kommer att omfattas av ett senare beslut

| Medlemsstat | Utbetalningsställe |
| --- | --- |
| Tyskland | Bayern Umwelt |
| Förenade kungariket | DARD |
| Förenade kungariket | NAW |

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Tyskland

Bayern Umwelt

Förenade kungariket

DARD

Förenade kungariket

NAW

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2005

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea

(2005/739/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande av undersökningen

| (1) | Den 20 november 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Sydkorea. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 november 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Sydkorea.

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 11 oktober 2004 av Liaison Committee of European Wire Rope Industries (nedan kallad ”EWRIS” eller ”klaganden”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens tillverkning av linor och kablar av järn eller stål. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 11 oktober 2004 av Liaison Committee of European Wire Rope Industries (nedan kallad ”EWRIS” eller ”klaganden”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens tillverkning av linor och kablar av järn eller stål. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

1.1   Gällande åtgärder och pågående undersökningar avseende import av linor och kablar av järn eller stål från andra länder

| (3) | I augusti 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 1796/1999 (3) slutgiltiga antidumpningstullar på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina. De åtgärder som tillämpades på denna import bestod av en värdetull, med undantag för en indisk, en mexikansk, en sydafrikansk och en ukrainsk exporterande tillverkare från vilka åtaganden godtogs genom kommissionens beslut 1999/572/EG (4). Genom förordning (EG) nr 1678/2003 (5) återtog kommissionen det åtagande som den ukrainske exporterande tillverkaren erbjudit och genom förordning (EG) nr 1674/2003 (6) återinförde rådet motsvarande värdetull för denna exportör. |
| --- | --- |

(3)

I augusti 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 1796/1999 (3) slutgiltiga antidumpningstullar på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina. De åtgärder som tillämpades på denna import bestod av en värdetull, med undantag för en indisk, en mexikansk, en sydafrikansk och en ukrainsk exporterande tillverkare från vilka åtaganden godtogs genom kommissionens beslut 1999/572/EG (4). Genom förordning (EG) nr 1678/2003 (5) återtog kommissionen det åtagande som den ukrainske exporterande tillverkaren erbjudit och genom förordning (EG) nr 1674/2003 (6) återinförde rådet motsvarande värdetull för denna exportör.

| (4) | Genom förordning (EG) nr 1601/2001 (7) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Tjeckien, Ryssland, Thailand och Turkiet. De åtgärder som tillämpades på denna import bestod av en värdetull, med undantag för en tjeckisk, en rysk, en thailändsk och två turkiska exporterande tillverkare från vilka åtaganden godtogs genom kommissionens förordning (EG) nr 230/2001 (8) och kommissionens beslut 2001/602/EG (9). De två åtaganden som fanns från de turkiska producenterna har dragits tillbaka genom kommissionens förordningar (EG) nr 2303/2002 (10) och (EG) nr 1274/2003 (11). |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 1601/2001 (7) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Tjeckien, Ryssland, Thailand och Turkiet. De åtgärder som tillämpades på denna import bestod av en värdetull, med undantag för en tjeckisk, en rysk, en thailändsk och två turkiska exporterande tillverkare från vilka åtaganden godtogs genom kommissionens förordning (EG) nr 230/2001 (8) och kommissionens beslut 2001/602/EG (9). De två åtaganden som fanns från de turkiska producenterna har dragits tillbaka genom kommissionens förordningar (EG) nr 2303/2002 (10) och (EG) nr 1274/2003 (11).

| (5) | Efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundförordningen”) framgick det senare att åtgärderna beträffande import från Ukraina och Kina kringgicks via Moldavien respektive Marocko. Följaktligen utvidgades antidumpningstullen på import med ursprung i Ukraina till import av samma slags linor och kablar av stål avsända från Moldavien (12). På samma sätt utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen på import med ursprung i Kina till import av samma slags linor och kablar avsända från Marocko (13), med undantag för de som verkligen tillverkades av marockanska producenter. |
| --- | --- |

(5)

Efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundförordningen”) framgick det senare att åtgärderna beträffande import från Ukraina och Kina kringgicks via Moldavien respektive Marocko. Följaktligen utvidgades antidumpningstullen på import med ursprung i Ukraina till import av samma slags linor och kablar av stål avsända från Moldavien (12). På samma sätt utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen på import med ursprung i Kina till import av samma slags linor och kablar avsända från Marocko (13), med undantag för de som verkligen tillverkades av marockanska producenter.

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande antidumpningsåtgärderna för linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina (14) snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 17 maj 2004 en begäran om en översyn av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande antidumpningsåtgärderna för linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina (14) snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 17 maj 2004 en begäran om en översyn av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (7) | Denna begäran ingavs av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (nedan kallad ”klaganden”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av linor och kablar av järn eller stål. Begäran gjordes med anledning av att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Denna begäran ingavs av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (nedan kallad ”klaganden”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av linor och kablar av järn eller stål. Begäran gjordes med anledning av att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (8) | Därefter inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen beträffande import av linor och kablar av järn eller stål från Kina, Indien, Sydafrika och Ukraina. Denna översyn pågår fortfarande. |
| --- | --- |

(8)

Därefter inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen beträffande import av linor och kablar av järn eller stål från Kina, Indien, Sydafrika och Ukraina. Denna översyn pågår fortfarande.

| (9) | Denna rättsakt rör emellertid endast import från Sydkorea, dvs. den undersökning som nämns i skälen 1 och 2 ovan. |
| --- | --- |

(9)

Denna rättsakt rör emellertid endast import från Sydkorea, dvs. den undersökning som nämns i skälen 1 och 2 ovan.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt exporterande tillverkare i Sydkorea, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna och klaganden och andra kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt exporterande tillverkare i Sydkorea, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna och klaganden och andra kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (11) | Mot bakgrund av det stora antal gemenskapstillverkare, sydkoreanska exporterande tillverkare och gemenskapsimportörer som nämns i klagomålet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande avseende dessa skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av det stora antal gemenskapstillverkare, sydkoreanska exporterande tillverkare och gemenskapsimportörer som nämns i klagomålet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande avseende dessa skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (12) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så skulle vara fallet, göra ett urval, ombads alla gemenskapstillverkare, gemenskapsimportörer och exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 juli 2003–30 juni 2004 som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(12)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så skulle vara fallet, göra ett urval, ombads alla gemenskapstillverkare, gemenskapsimportörer och exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 juli 2003–30 juni 2004 som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (13) | Efter en granskning av uppgifterna från de exporterande tillverkarna valdes tre företag ut för stickprovsförfarandet på grundval av sin exportvolym till gemenskapen. En av de utvalda exporterande tillverkarna meddelade emellertid senare att man inte önskade samarbeta och den näst största exportören sett till exportvolymen inkluderades därför i stickprovsförfarandet. Det slutgiltiga urvalet bestod av följande företag:






  — | Kiswire Ltd. |
| --- | --- | --- |

(13)

Efter en granskning av uppgifterna från de exporterande tillverkarna valdes tre företag ut för stickprovsförfarandet på grundval av sin exportvolym till gemenskapen. En av de utvalda exporterande tillverkarna meddelade emellertid senare att man inte önskade samarbeta och den näst största exportören sett till exportvolymen inkluderades därför i stickprovsförfarandet. Det slutgiltiga urvalet bestod av följande företag:

—

Kiswire Ltd.

| — | DSR Wire Corporation |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd.

| (14) | Vad beträffar de icke-närstående importörerna var det endast en importör som faktiskt importerar den berörda produkten från det berörda landet som ställde sig positiv till stickprovsformuläret och som var villig att samarbeta ytterligare med kommissionens tjänsteavdelningar. Mot bakgrund av detta beslutade kommissionens tjänsteavdelningar att inte tillämpa något stickprovsförfarande beträffande de icke-närstående importörerna, men att sända ett frågeformulär till den ovan nämnda importören. |
| --- | --- |

(14)

Vad beträffar de icke-närstående importörerna var det endast en importör som faktiskt importerar den berörda produkten från det berörda landet som ställde sig positiv till stickprovsformuläret och som var villig att samarbeta ytterligare med kommissionens tjänsteavdelningar. Mot bakgrund av detta beslutade kommissionens tjänsteavdelningar att inte tillämpa något stickprovsförfarande beträffande de icke-närstående importörerna, men att sända ett frågeformulär till den ovan nämnda importören.

| (15) | Klagomålet ingavs på tjugoen gemenskapstillverkares vägnar. Kommissionen bad dessa tjugoen företag och andra kända tillverkare att samarbeta genom att fylla i ett stickprovsformulär. Sjutton företag fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. Stickprovsformuläret innehöll frågor om utvecklingen av vissa ”makrorelaterade” skadeindikatorer, närmare bestämt produktionskapacitet, produktionsvolym, lager, försäljningsvolymer och försäljningsvärden samt sysselsättning. Bland de sjutton tillverkare som var villiga att samarbeta ytterligare i undersökningen valdes följande fem företag ut för stickprovsförfarandet:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Tyskland) |
| --- | --- | --- |

(15)

Klagomålet ingavs på tjugoen gemenskapstillverkares vägnar. Kommissionen bad dessa tjugoen företag och andra kända tillverkare att samarbeta genom att fylla i ett stickprovsformulär. Sjutton företag fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. Stickprovsformuläret innehöll frågor om utvecklingen av vissa ”makrorelaterade” skadeindikatorer, närmare bestämt produktionskapacitet, produktionsvolym, lager, försäljningsvolymer och försäljningsvärden samt sysselsättning. Bland de sjutton tillverkare som var villiga att samarbeta ytterligare i undersökningen valdes följande fem företag ut för stickprovsförfarandet:

—

BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanien)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)

| — | Trefileurope, SA (Frankrike) |
| --- | --- |

—

Trefileurope, SA (Frankrike)

| (16) | Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare som hade valts ut i stickprovsförfarandet och till alla andra kända berörda parter. Svar erhölls från de tre sydkoreanska exporterande tillverkare som hade valts ut i stickprovsförfarandet, från en importör i gemenskapen som är närstående en av de sydkoreanska exportörerna, från fem tillverkare inom gemenskapsindustrin som hade valts ut i stickprovsförfarandet, från den samarbetsvilliga icke-närstående importören, från två råvaruleverantörer och från tio användare. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare som hade valts ut i stickprovsförfarandet och till alla andra kända berörda parter. Svar erhölls från de tre sydkoreanska exporterande tillverkare som hade valts ut i stickprovsförfarandet, från en importör i gemenskapen som är närstående en av de sydkoreanska exportörerna, från fem tillverkare inom gemenskapsindustrin som hade valts ut i stickprovsförfarandet, från den samarbetsvilliga icke-närstående importören, från två råvaruleverantörer och från tio användare.

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare inom gemenskapsindustrin






  — | BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Tyskland) |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare inom gemenskapsindustrin

—

BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Tyskland)

| — | Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Spanien)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Tyskland)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugal)

| — | Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Frankrike) |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Frankrike)

| b) | Icke-närstående importör






  — | Interkabel GmbH, Solms (Tyskland) |
| --- | --- | --- |

b)

Icke-närstående importör

—

Interkabel GmbH, Solms (Tyskland)

| c) | Exporterande tillverkare i Sydkorea






  — | Kiswire Ltd., Söul |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Sydkorea

—

Kiswire Ltd., Söul

| — | DSR Wire Corporation, Suncheon |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation, Suncheon

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd, Busan |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd, Busan

1.3   Undersökningsperiod

| (18) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2003 till och med den 30 juni 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2003 till och med den 30 juni 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   Berörd produkt och likadan produkt

2.1   Berörd produkt

| (19) | Den berörda produkten är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av järn eller stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar och med ursprung i Sydkorea (nedan kallade ”den berörda produkten”), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 och 7312 10 99. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av järn eller stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar och med ursprung i Sydkorea (nedan kallade ”den berörda produkten”), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 och 7312 10 99.

2.2   Likadan produkt

| (20) | Sammanslutningen som företräder gemenskapsimportörerna (EWRIA) gjorde gällande att de importerade produkterna väsentligt avviker från dem som tillverkas och säljs i gemenskapen och att produkterna inte bör jämföras. Denna fråga har redan behandlats ingående i förordning (EG) nr 230/2001, där man kom fram till att de produkter som gemenskapsindustrin tillverkar måste betraktas som en likadan produkt. Eftersom EWRIA inte har lagt fram några nya omständigheter, bekräftas slutsatserna i den ovan nämnda förordningen. |
| --- | --- |

(20)

Sammanslutningen som företräder gemenskapsimportörerna (EWRIA) gjorde gällande att de importerade produkterna väsentligt avviker från dem som tillverkas och säljs i gemenskapen och att produkterna inte bör jämföras. Denna fråga har redan behandlats ingående i förordning (EG) nr 230/2001, där man kom fram till att de produkter som gemenskapsindustrin tillverkar måste betraktas som en likadan produkt. Eftersom EWRIA inte har lagt fram några nya omständigheter, bekräftas slutsatserna i den ovan nämnda förordningen.

| (21) | Denna undersökning visade att de produkter som exporteras av de exporterande tillverkarna och de som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändning och därför bör anses som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. Detsamma gäller för de produkter som tillverkas av de sydkoreanska tillverkarna och som säljs på den sydkoreanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(21)

Denna undersökning visade att de produkter som exporteras av de exporterande tillverkarna och de som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändning och därför bör anses som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. Detsamma gäller för de produkter som tillverkas av de sydkoreanska tillverkarna och som säljs på den sydkoreanska hemmamarknaden.

3.   Dumpning

3.1   Normalvärde

3.1.1   Global representativitet

| (22) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen till att börja med beträffande varje samarbetsvillig exporterande tillverkare huruvida företagets försäljning av linor och kablar av järn eller stål på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen till att börja med beträffande varje samarbetsvillig exporterande tillverkare huruvida företagets försäljning av linor och kablar av järn eller stål på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för export till gemenskapen.

3.1.2   Olika produkttypers jämförbarhet

| (23) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av linor och kablar av järn eller stål som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Kommissionen ansåg att inhemskt sålda och exporterade produkttyper var direkt jämförbara när de hade ett liknande antal kardeler och trådar per kardel, när trådarna i kardelen var konstruerade på liknande sätt och när de hade liknande kärna och draghållfasthet, trådegenskaper, speciella egenskaper, överdrag och diameter. |
| --- | --- |

(23)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av linor och kablar av järn eller stål som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Kommissionen ansåg att inhemskt sålda och exporterade produkttyper var direkt jämförbara när de hade ett liknande antal kardeler och trådar per kardel, när trådarna i kardelen var konstruerade på liknande sätt och när de hade liknande kärna och draghållfasthet, trådegenskaper, speciella egenskaper, överdrag och diameter.

3.1.3   Representativitet per produkttyp

| (24) | För varje typ av linor och kablar av järn eller stål som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ med tanke på artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av linor och kablar av järn eller stål ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av linor eller kablar av järn eller stål som exporterades till gemenskapen. Det konstaterades att de flesta av de produkttyper som exporterades till gemenskapen såldes i representativa mängder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(24)

För varje typ av linor och kablar av järn eller stål som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ med tanke på artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av linor och kablar av järn eller stål ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av linor eller kablar av järn eller stål som exporterades till gemenskapen. Det konstaterades att de flesta av de produkttyper som exporterades till gemenskapen såldes i representativa mängder på hemmamarknaden.

3.1.4   Bedömning av om försäljningen ägt rum vid normal handel

| (25) | Kommissionen undersökte därefter om respektive företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen undersökte därefter om respektive företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (26) | Detta gjordes genom att det fastställdes hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp som hade sålts med förlust på hemmamarknaden under undersökningsperioden.






  a) | För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga. |
| --- | --- | --- |

(26)

Detta gjordes genom att det fastställdes hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp som hade sålts med förlust på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

a)

För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga.

| b) | För de produkttyper där minst 10 % men högst 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av enbart de inhemska försäljningspriser som för typen i fråga uppgick till minst kostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

För de produkttyper där minst 10 % men högst 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av enbart de inhemska försäljningspriser som för typen i fråga uppgick till minst kostnaden per enhet.

| c) | För de produkttyper där mindre än 10 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att försäljningen inte skedde vid normal handel och därför måste en annan metod användas för att få fram normalvärdet. |
| --- | --- |

c)

För de produkttyper där mindre än 10 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att försäljningen inte skedde vid normal handel och därför måste en annan metod användas för att få fram normalvärdet.

| (27) | Resultatet av detta var att det konstaterades att de flesta exporterade produkttyper såldes vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(27)

Resultatet av detta var att det konstaterades att de flesta exporterade produkttyper såldes vid normal handel på hemmamarknaden.

3.1.5   Normalvärde baserat på de faktiska priserna på hemmamarknaden

| (28) | För de produkttyper som exporterades till gemenskapen av undersökta företag och som uppfyllde de villkor som anges i avsnitten 3.1.3 samt 3.1.4 a och b fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen normalvärdet för motsvarande produkttyp på grundval av de faktiska priser som oberoende kunder på den sydkoreanska hemmamarknaden betalat eller skulle betala under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(28)

För de produkttyper som exporterades till gemenskapen av undersökta företag och som uppfyllde de villkor som anges i avsnitten 3.1.3 samt 3.1.4 a och b fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen normalvärdet för motsvarande produkttyp på grundval av de faktiska priser som oberoende kunder på den sydkoreanska hemmamarknaden betalat eller skulle betala under undersökningsperioden.

3.1.6   Normalvärde baserat på andra sydkoreanska tillverkares priser på hemmamarknaden

| (29) | I fråga om produkttyper som omfattas av avsnitt 3.1.4 c samt produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den sydkoreanska hemmamarknaden av de exporterande tillverkarna, såsom angivits i avsnitt 3.1.3 ovan, bedömdes det först huruvida andra inhemska tillverkares försäljningspriser kunde användas på dessa produkttyper för att fastställa normalvärdet. Det konstaterades emellertid att det säljs flera olika modeller av linor och kablar av järn eller stål och att en mängd faktorer påverkar det slutliga försäljningspriset. Skillnaderna mellan de sålda modellerna skulle ha inneburit åtskilliga justeringar som skulle behöva grundas på uppskattningar. Det ansågs därför lämpligare att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(29)

I fråga om produkttyper som omfattas av avsnitt 3.1.4 c samt produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den sydkoreanska hemmamarknaden av de exporterande tillverkarna, såsom angivits i avsnitt 3.1.3 ovan, bedömdes det först huruvida andra inhemska tillverkares försäljningspriser kunde användas på dessa produkttyper för att fastställa normalvärdet. Det konstaterades emellertid att det säljs flera olika modeller av linor och kablar av järn eller stål och att en mängd faktorer påverkar det slutliga försäljningspriset. Skillnaderna mellan de sålda modellerna skulle ha inneburit åtskilliga justeringar som skulle behöva grundas på uppskattningar. Det ansågs därför lämpligare att konstruera normalvärdet.

3.1.7   Normalvärde baserat på ett konstruerat värde

| (30) | Mot bakgrund av vad som anförts ovan konstruerades normalvärdet för samtliga produkttyper som nämns i skäl 29 på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av vad som anförts ovan konstruerades normalvärdet för samtliga produkttyper som nämns i skäl 29 på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen.

| (31) | I syfte att konstruera normalvärdet adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med deras egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. I de fall där det behövdes korrigerades en del av tillverkningskostnaderna, som felaktigt hade tillskrivits ett företag, och försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader innan de användes vid bedömningen av om försäljningen ägt rum vid normal handel och vid konstruerandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(31)

I syfte att konstruera normalvärdet adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med deras egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. I de fall där det behövdes korrigerades en del av tillverkningskostnaderna, som felaktigt hade tillskrivits ett företag, och försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader innan de användes vid bedömningen av om försäljningen ägt rum vid normal handel och vid konstruerandet av normalvärdet.

| (32) | Alla berörda exporterande tillverkare inkluderade härvid kostnader som inte var driftskostnader i sina försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden för den likadana produkten. Exportörerna drog även av intäkter från sina försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som inte var knutna till försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(32)

Alla berörda exporterande tillverkare inkluderade härvid kostnader som inte var driftskostnader i sina försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden för den likadana produkten. Exportörerna drog även av intäkter från sina försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som inte var knutna till försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden.

| (33) | Undersökningen visade emellertid att en del av dessa intäkter och kostnader inte kunde kopplas till försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden och därför inte borde ha upptagits bland eller dragits av från de relevanta försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader. Följaktligen uteslöts sådana intäkter och kostnader som inte avsåg driften från rapporterade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(33)

Undersökningen visade emellertid att en del av dessa intäkter och kostnader inte kunde kopplas till försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden och därför inte borde ha upptagits bland eller dragits av från de relevanta försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader. Följaktligen uteslöts sådana intäkter och kostnader som inte avsåg driften från rapporterade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.

3.2   Exportpris

| (34) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(34)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (35) | Om exportförsäljningen ägde rum via en närstående importör konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt vinst. Härvidlag användes den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Eftersom det inte fanns några andra mera tillförlitliga uppgifter bedömdes 5 % vara en skälig vinstmarginal. Denna vinstmarginal användes i en tidigare antidumpningsundersökning angående import av samma produkt i vilken de slutgiltiga undersökningsresultaten offentliggjordes genom rådets förordning (EG) nr 1601/2001 (15). Det fanns inga uppgifter som visade att denna marginal inte skulle vara tillförlitlig. |
| --- | --- |

(35)

Om exportförsäljningen ägde rum via en närstående importör konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt vinst. Härvidlag användes den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Eftersom det inte fanns några andra mera tillförlitliga uppgifter bedömdes 5 % vara en skälig vinstmarginal. Denna vinstmarginal användes i en tidigare antidumpningsundersökning angående import av samma produkt i vilken de slutgiltiga undersökningsresultaten offentliggjordes genom rådets förordning (EG) nr 1601/2001 (15). Det fanns inga uppgifter som visade att denna marginal inte skulle vara tillförlitlig.

3.3   Jämförelse

| (36) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. På denna grundval gjordes justeringar för skillnader i rabatter, avdrag, provisioner, landtransport, förpackning, kreditkostnader, sjötransport, försäkring, hanterings- och lastningskostnader, bankkostnader och andra faktorer. |
| --- | --- |

(36)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. På denna grundval gjordes justeringar för skillnader i rabatter, avdrag, provisioner, landtransport, förpackning, kreditkostnader, sjötransport, försäkring, hanterings- och lastningskostnader, bankkostnader och andra faktorer.

| (37) | Samtliga exporterande tillverkare begärde justeringar av normalvärdet för kreditkostnader på hemmamarknaden. Emellertid använde alla sydkoreanska exporterande tillverkare ett öppet redovisningssystem och det kunde inte konstateras att det fanns någon koppling mellan de åberopade kreditkostnaderna och de ifrågavarande transaktionerna på hemmamarknaden. Det kunde därför inte fastställas att någon sådan faktor i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Följaktligen måste dessa krav avvisas. |
| --- | --- |

(37)

Samtliga exporterande tillverkare begärde justeringar av normalvärdet för kreditkostnader på hemmamarknaden. Emellertid använde alla sydkoreanska exporterande tillverkare ett öppet redovisningssystem och det kunde inte konstateras att det fanns någon koppling mellan de åberopade kreditkostnaderna och de ifrågavarande transaktionerna på hemmamarknaden. Det kunde därför inte fastställas att någon sådan faktor i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Följaktligen måste dessa krav avvisas.

| (38) | Samtliga exporterande tillverkare begärde också en justering för kreditkostnader som uppkommit vid exportförsäljningen till gemenskapen. En sådan justering var i och för sig befogad, men de uppgivna beloppen var för låga och korrigerades vid kontrollbesöket på plats. |
| --- | --- |

(38)

Samtliga exporterande tillverkare begärde också en justering för kreditkostnader som uppkommit vid exportförsäljningen till gemenskapen. En sådan justering var i och för sig befogad, men de uppgivna beloppen var för låga och korrigerades vid kontrollbesöket på plats.

| (39) | De exporterande tillverkarna begärde en justering för skillnader i importavgifter och indirekta skatter i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen. I fråga om två berörda exporterande tillverkare konstaterades det att de återbetalda importtullarna översteg de betalda importtullarna. Därför är det inte sannolikt att exportörerna erhöll återbetalningar endast för de importerade delar som senare inarbetades i de exporterade varorna. I fråga om två av de exporterande tillverkarna var vidare den återbetalning som erhölls vid export av linor och kablar av järn eller stål inte kopplad till importtullarna för råmaterialet, dvs. en återbetalning erhölls oavsett om importerat råmaterial användes vid tillverkningen av den exporterade produkten eller inte. Det ansågs därför att det inte hade skett någon återbetalning av importtullar i den mening som avses i artikel 2.10 b i grundförordningen. I vart fall kunde ingen av de berörda exporterande tillverkarna visa om eller i vilken utsträckning den likadana produkten omfattades av importavgifter och indirekta skatter när den såldes på hemmamarknaden. Det kunde därför inte fastställas att prisernas jämförbarhet påverkades. Följaktligen var inga av villkoren i den ovan nämnda bestämmelsen uppfyllda och alla krav måste avvisas. |
| --- | --- |

(39)

De exporterande tillverkarna begärde en justering för skillnader i importavgifter och indirekta skatter i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen. I fråga om två berörda exporterande tillverkare konstaterades det att de återbetalda importtullarna översteg de betalda importtullarna. Därför är det inte sannolikt att exportörerna erhöll återbetalningar endast för de importerade delar som senare inarbetades i de exporterade varorna. I fråga om två av de exporterande tillverkarna var vidare den återbetalning som erhölls vid export av linor och kablar av järn eller stål inte kopplad till importtullarna för råmaterialet, dvs. en återbetalning erhölls oavsett om importerat råmaterial användes vid tillverkningen av den exporterade produkten eller inte. Det ansågs därför att det inte hade skett någon återbetalning av importtullar i den mening som avses i artikel 2.10 b i grundförordningen. I vart fall kunde ingen av de berörda exporterande tillverkarna visa om eller i vilken utsträckning den likadana produkten omfattades av importavgifter och indirekta skatter när den såldes på hemmamarknaden. Det kunde därför inte fastställas att prisernas jämförbarhet påverkades. Följaktligen var inga av villkoren i den ovan nämnda bestämmelsen uppfyllda och alla krav måste avvisas.

| (40) | Det framkom att en av de exporterande tillverkarna betalade provision till sin närstående importör för verksamhet som var kopplad till exportförsäljning av linor och kablar av järn eller stål som den exporterande tillverkaren sålde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Eftersom den provision som betalades ansågs vara en faktor som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i den mening som avses i artikel 2.10 i grundförordningen, justerades den aktuella försäljningen i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(40)

Det framkom att en av de exporterande tillverkarna betalade provision till sin närstående importör för verksamhet som var kopplad till exportförsäljning av linor och kablar av järn eller stål som den exporterande tillverkaren sålde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Eftersom den provision som betalades ansågs vara en faktor som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i den mening som avses i artikel 2.10 i grundförordningen, justerades den aktuella försäljningen i enlighet därmed.

| (41) | Två exporterande tillverkare begärde en justering av både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen för olikheter avseende andra faktorer, nämligen företagets kostnader för inspektionsavgifter och behandling utanför företaget (utrustning med anslutningar) för viss försäljning i syfte att uppfylla kundernas önskemål. Det ansågs lämpligare att bevilja denna justering som en justering för olikheter i fysiska egenskaper. Justeringen uppgår till ett belopp som motsvarar det faktiska pris som de exporterande tillverkarna betalade för inspektionsavgifter och behandling utanför företaget. |
| --- | --- |

(41)

Två exporterande tillverkare begärde en justering av både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen för olikheter avseende andra faktorer, nämligen företagets kostnader för inspektionsavgifter och behandling utanför företaget (utrustning med anslutningar) för viss försäljning i syfte att uppfylla kundernas önskemål. Det ansågs lämpligare att bevilja denna justering som en justering för olikheter i fysiska egenskaper. Justeringen uppgår till ett belopp som motsvarar det faktiska pris som de exporterande tillverkarna betalade för inspektionsavgifter och behandling utanför företaget.

| (42) | Slutligen begärde en av de exporterande tillverkarna en justering för olika handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden skedde emellertid till nationella distributörer. Detta handelsled liknar handelsledet vid försäljning till en närstående importör efter en rekonstruktion av exportpriset. Följaktligen beviljades ingen justering. |
| --- | --- |

(42)

Slutligen begärde en av de exporterande tillverkarna en justering för olika handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden skedde emellertid till nationella distributörer. Detta handelsled liknar handelsledet vid försäljning till en närstående importör efter en rekonstruktion av exportpriset. Följaktligen beviljades ingen justering.

3.4   Dumpningsmarginal för de företag som är föremål för undersökning

| (43) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp, såsom detta fastställts ovan. |
| --- | --- |

(43)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp, såsom detta fastställts ovan.

| (44) | På grundval av detta uppgår dumpningsmarginalen för de samarbetande exporterande tillverkarna uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns före tull till följande:







  — | Kiswire Ltd | – 8,4 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DSR Wire Corporation | 0,7 %, |
| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd | – 6,1 %. |

(44)

På grundval av detta uppgår dumpningsmarginalen för de samarbetande exporterande tillverkarna uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns före tull till följande:

—

Kiswire Ltd

– 8,4 %,

—

DSR Wire Corporation

0,7 %,

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd

– 6,1 %.

| (45) | I fråga om de samarbetande exportörer som inte ingick i urvalet, konstaterades det att för merparten av deras försäljning stämde deras exportpriser i allmänhet överens med priserna för de exportörer som ingick i urvalet. Eftersom det inte fanns några uppgifter som tydde på motsatsen, ansågs resultatet av stickprovet vara representativt för alla övriga exportörer. Vidare kan det konstateras att såväl övriga exporterande tillverkare som icke samarbetande exportörer var och en svarade för cirka 0,5 % av gemenskapens förbrukning under undersökningsperioden. Därför ansågs det att de eventuella verkningarna av denna import, även om importen låg över miniminivån för dumpning, inte i sig kan ha orsakat gemenskapsindustrin skada. |
| --- | --- |

(45)

I fråga om de samarbetande exportörer som inte ingick i urvalet, konstaterades det att för merparten av deras försäljning stämde deras exportpriser i allmänhet överens med priserna för de exportörer som ingick i urvalet. Eftersom det inte fanns några uppgifter som tydde på motsatsen, ansågs resultatet av stickprovet vara representativt för alla övriga exportörer. Vidare kan det konstateras att såväl övriga exporterande tillverkare som icke samarbetande exportörer var och en svarade för cirka 0,5 % av gemenskapens förbrukning under undersökningsperioden. Därför ansågs det att de eventuella verkningarna av denna import, även om importen låg över miniminivån för dumpning, inte i sig kan ha orsakat gemenskapsindustrin skada.

3.5   Slutsats

| (46) | I enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen skall ett antidumpningsförfarande avslutas om det fastställs att dumpningsmarginalen är mindre än 2 %. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen skall ett antidumpningsförfarande avslutas om det fastställs att dumpningsmarginalen är mindre än 2 %.

| (47) | Följaktligen skall det aktuella förfarandet avslutas. |
| --- | --- |

(47)

Följaktligen skall det aktuella förfarandet avslutas.

| (48) | Mot bakgrund av vad som fastställts i fråga om dumpning och i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen, dvs. att förfarandet omedelbart skall avslutas om dumpningsmarginalerna underskrider miniminivån, ansågs det inte nödvändigt att dra några slutsatser avseende skada, orsakssamband och gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(48)

Mot bakgrund av vad som fastställts i fråga om dumpning och i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen, dvs. att förfarandet omedelbart skall avslutas om dumpningsmarginalerna underskrider miniminivån, ansågs det inte nödvändigt att dra några slutsatser avseende skada, orsakssamband och gemenskapens intresse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet avseende import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av järn eller stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar, som klassificeras enligt KN-nummer 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 och 7312 10 99 med ursprung i Sydkorea avslutas härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 283, 20.11.2004, s. 6.

2

(3)  EGT L 217, 17.8.1999, s. 1.

3

(4)  EGT L 217, 17.8.1999, s. 63.

4

(5)  EUT L 238, 25.9.2003, s. 13.

5

(6)  EUT L 238, 25.9.2003, s. 1.

6

(7)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 1.

7

(8)  EGT L 34, 3.2.2001, s. 4.

8

(9)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 47.

9

(10)  EGT L 348, 21.12.2002, s. 80

10

(11)  EUT L 180, 18.7.2003, s. 34.

11

(12)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 1.

12

(13)  EUT L 328, 30.10.2004, s. 1.

13

(14)  EUT C 272, 13.11.2003, s. 2.

14

(15)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 1 (skäl 25).

15

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/68

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2005

om ändring av beslut 2005/693/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med aviär influensa i Ryssland

[delgivet med nr K(2005) 4176]

(Text av betydelse för EES)

(2005/740/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1), särskilt artikel 18.1 och 18.6,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (2), särskilt artikel 22.1 och 22.5, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan nå epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djur- och folkhälsan och starkt minska lönsamheten i uppfödningen av fjäderfä. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan nå epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djur- och folkhälsan och starkt minska lönsamheten i uppfödningen av fjäderfä.

| (2) | Kommissionens beslut 2005/693/EG av den 6 oktober 2005 om vissa skyddsåtgärder i samband med aviär influensa i Ryssland (3) antogs efter utbrott av aviär influensa i Ryssland. Genom det beslutet hävs tills vidare importen från Ryssland av fåglar utom fjäderfä. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut 2005/693/EG av den 6 oktober 2005 om vissa skyddsåtgärder i samband med aviär influensa i Ryssland (3) antogs efter utbrott av aviär influensa i Ryssland. Genom det beslutet hävs tills vidare importen från Ryssland av fåglar utom fjäderfä.

| (3) | Genom beslut 2005/693/EG hävs dessutom tills vidare importen av obearbetade fjädrar och obearbetade delar av fjädrar från de regioner i Ryssland som förtecknas i bilaga I till det beslutet. Importen av obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar tillåts dock fortfarande på vissa villkor från de områden i Ryssland som inte förtecknas i bilaga I till det beslutet, även de områden som ligger väster om Uralbergen, där utbrott ännu inte hade förekommit den dag då beslut 2005/693/EG antogs. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2005/693/EG hävs dessutom tills vidare importen av obearbetade fjädrar och obearbetade delar av fjädrar från de regioner i Ryssland som förtecknas i bilaga I till det beslutet. Importen av obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar tillåts dock fortfarande på vissa villkor från de områden i Ryssland som inte förtecknas i bilaga I till det beslutet, även de områden som ligger väster om Uralbergen, där utbrott ännu inte hade förekommit den dag då beslut 2005/693/EG antogs.

| (4) | Den 19 oktober 2005 underrättade Ryssland kommissionen om ett utbrott av aviär influensa i Tula i det centrala federala distriktet i Ryssland, varifrån inga utbrott tidigare hade rapporterats och från vilket obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar fortfarande får importeras enligt beslut 2005/693/EG. |
| --- | --- |

(4)

Den 19 oktober 2005 underrättade Ryssland kommissionen om ett utbrott av aviär influensa i Tula i det centrala federala distriktet i Ryssland, varifrån inga utbrott tidigare hade rapporterats och från vilket obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar fortfarande får importeras enligt beslut 2005/693/EG.

| (5) | När det gäller den senaste tidens utbrott av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 i Turkiet, Rumänien och Ryssland, tyder indicier och molekylärepidemiologiska uppgifter starkt på att det aviära influensaviruset spridits till dessa tredjeländer från Centralasien via flyttfåglar. Detta framgår också av den rapport som offentliggjordes den 14 oktober 2005 från ett besök nyligen i Ryssland som genomfördes av Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE). |
| --- | --- |

(5)

När det gäller den senaste tidens utbrott av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 i Turkiet, Rumänien och Ryssland, tyder indicier och molekylärepidemiologiska uppgifter starkt på att det aviära influensaviruset spridits till dessa tredjeländer från Centralasien via flyttfåglar. Detta framgår också av den rapport som offentliggjordes den 14 oktober 2005 från ett besök nyligen i Ryssland som genomfördes av Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE).

| (6) | Importen till gemenskapen av obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar bör därför förbjudas från de områden i Ryssland där utbrott av aviär influensa nyligen har förekommit eller där det föreligger en särskild risk, enligt nuvarande kännedom om flyttvägarna för flyttfåglar som kommer från de områden i Centralasien och Sibirien där sjukdomen har konstaterats. |
| --- | --- |

(6)

Importen till gemenskapen av obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar bör därför förbjudas från de områden i Ryssland där utbrott av aviär influensa nyligen har förekommit eller där det föreligger en särskild risk, enligt nuvarande kännedom om flyttvägarna för flyttfåglar som kommer från de områden i Centralasien och Sibirien där sjukdomen har konstaterats.

| (7) | Bilaga I till kommissionens beslut 2005/693/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga I till kommissionens beslut 2005/693/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till beslut 2005/693/EG skall följande punkter 4, 5, 6 och 7 läggas till:

”4.   Centrala federala distriktet

Omfattar följande federationssubjekt: länet Belgorod, länet Bryansk, länet Ivanovo, länet Kaluga, länet Kostroma, länet Kursk, länet Lipetsk, den federala staden Moskva, länet Moskva, länet Oryol, länet Ryazan, länet Smolensk, länet Tambov, länet Tver, länet Tula, länet Vladimir, länet Voronezh, länet Yaroslavl.

5.   Södra federala distriktet

Omfattar följande federationssubjekt: Delrepubliken Adygeya, Astrakhan, delrepubliken Chechnya, delrepubliken Dagestan, delrepubliken Ingushetia, delrepubliken Kabardino-Balkaria, delrepubliken Kalmykia, delrepubliken Karachay-Cherkessia, Krasnodar Krai, delrepubliken Nordossetien, Stavropol Krai, länet Rostov, länet Volgograd.

6.   Nordvästra federala distriktet

Omfattar följande federationssubjekt: länet Arkhangelsk, delrepubliken Komi, länet Novgorod, länet Pskov, länet Vologda.

7.   Federala distriktet Privolzhsky (Volga)

Omfattar följande federationssubjekt: delrepubliken Bashkortostan, delrepubliken Chuvashia, länet Kirov, delrepubliken Mari El, delrepubliken Mordovia, länet Nizhny Novgorod, länet Orenburg, länet Penza, länet Perm, autonoma området Permyakia, länet Samara, länet Saratov, delrepubliken Tatarstan, delrepubliken Udmurtia, länet Ulyanovsk.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 24, 31.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1; rättelse i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1).

2

(3)  EUT L 263, 8.10.2005, s. 22.

3

---

Rättelser

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/70

---

Rättelse till rådets beslut 2005/722/EG av den 17 oktober 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/428/GUSP

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 272 av den 18 oktober 2005
  )

Beslut 2005/722/EG skall vara som följer:

”RÅDETS BESLUT 2005/722/EG

av den 17 oktober 2005

om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/428/GUSP

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1) och särskilt artikel 2.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Den 6 juni 2005 antog rådet beslut 2005/428/GUSP om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/221/GUSP (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 6 juni 2005 antog rådet beslut 2005/428/GUSP om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/221/GUSP (2).

| (2) | Det har fattats beslut om att anta en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig. |
| --- | --- |

(2)

Det har fattats beslut om att anta en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 skall ersättas med följande:

| 1. | PERSONER






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONER

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 6. | ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 25. | SISON, José Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för Filippinernas kommunistparti, inbegripet NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna |
| --- | --- |

25.

SISON, José Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för Filippinernas kommunistparti, inbegripet NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 2. | GRUPPER OCH ENHETER






  1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

GRUPPER OCH ENHETER

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | ”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade) |
| --- | --- |

2.

”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade)

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir och al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir och al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Filippinernas kommunistparti, inbegripet Nya folkarmén (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för Filippinernas kommunistparti, inbegripet NPA) |
| --- | --- |

7.

Filippinernas kommunistparti, inbegripet Nya folkarmén (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för Filippinernas kommunistparti, inbegripet NPA)

| 8. | Gama'a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

8.

Gama'a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 9. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

9.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 10. | Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

10.

Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 11. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

11.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 12. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

12.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 13. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

13.

Kahane Chai (Kach)

| 14. | Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

14.

Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL)

| 15. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

15.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 16. | Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16.

Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional)

| 17. | Palestine Liberation Front (PLF) |
| --- | --- |

17.

Palestine Liberation Front (PLF)

| 18. | Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ)

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC)

| 21. | Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC) |
| --- | --- |

21.

Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC)

| 22. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 23. | Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 25. | ”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25.

”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Artikel 2

Beslut 2005/428/GUSP skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Det får verkan samma dag som det offentliggörs.

Utfärdat i Luxemburg den 17 oktober 2005.

På rådets vägnar

M. BECKETT

Ordförande”

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1207/2005 (EUT L 197, 28.7.2005, s. 16).

1

(2)  EUT L 144, 8.6.2005, s. 59.

2

---

| 21.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/72

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1695/2005 av den 17 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för export av vete som innehas av det franska interventionsorganet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 272 av den 18 oktober 2005
  )

På sidan 4, artikel 5.1 första stycket, skall det

i stället för:

”... den första delanbudsinfordran löpa ut den 26 oktober 2005 kl. 9.00 (lokal tid i Bryssel).”,

vara:

”... den första delanbudsinfordran löpa ut den 27 oktober 2005 kl. 9.00 (lokal tid i Bryssel).”

---