# Euroopa Liidu L 131/25.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 131 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide25. mai 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 131

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide25. mai 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 778/2005, 23. mai 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 779/2005, 23. mai 2005, millega lõpetatakse Ukrainast pärineva ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 780/2005, 24. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 781/2005, 24. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 782/2005, 24. mai 2005, millega kehtestatakse jäätmestatistika tulemuste edastamise vorming (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 783/2005, 24. mai 2005, millega muudetakse jäätmestatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 II lisa (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 784/2005, 24. mai 2005, millega Leedu, Poola ja Rootsi suhtes kehtestatakse erandid jäätmestatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 sätetest (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 778/2005, 23. mai 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 779/2005, 23. mai 2005, millega lõpetatakse Ukrainast pärineva ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 780/2005, 24. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 781/2005, 24. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 782/2005, 24. mai 2005, millega kehtestatakse jäätmestatistika tulemuste edastamise vorming (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 783/2005, 24. mai 2005, millega muudetakse jäätmestatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 II lisa (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 784/2005, 24. mai 2005, millega Leedu, Poola ja Rootsi suhtes kehtestatakse erandid jäätmestatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 sätetest (
  1
  )

1

42

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud põllumajanduse ühiskomitee otsuse nr 1/2005, 25. veebruar 2005, mis käsitlevad lisa 7 liite 1 punkti B alapunkti 9 | 43 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud põllumajanduse ühiskomitee otsuse nr 1/2005, 25. veebruar 2005, mis käsitlevad lisa 7 liite 1 punkti B alapunkti 9

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 778/2005,

23. mai 2005,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/1999 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva magneesiumoksiidi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Kõnealused meetmed kehtestati minimaalse impordihinna kujul. Vahepealse aegumise läbivaatamise järel muutis nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid määrusega (EÜ) nr 985/2003, (3) säilitades minimaalse impordihinna, kuid ainult teatavate tingimuste esinemise korral ning kehtestades kõigil muudel juhtudel väärtuselise tollimaksu 27,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/1999 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva magneesiumoksiidi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Kõnealused meetmed kehtestati minimaalse impordihinna kujul. Vahepealse aegumise läbivaatamise järel muutis nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid määrusega (EÜ) nr 985/2003, (3) säilitades minimaalse impordihinna, kuid ainult teatavate tingimuste esinemise korral ning kehtestades kõigil muudel juhtudel väärtuselise tollimaksu 27,1 %.

| (2) | Tuleks märkida, et esialgsed meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1473/93 (4) (edaspidi “esialgne uurimine”). |
| --- | --- |

(2)

Tuleks märkida, et esialgsed meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1473/93 (4) (edaspidi “esialgne uurimine”).

B.   KÄESOLEV UURIMINE

| (3) | Pärast teate avaldamist impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) said komisjoni talitused aegumise läbivaatamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. Taotluse esitas 9. märtsil 2004 Eurométaux (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul 96 % ühenduse magneesiumoksiidi kogutoodangust. Taotluses väideti, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(3)

Pärast teate avaldamist impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) said komisjoni talitused aegumise läbivaatamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. Taotluse esitas 9. märtsil 2004 Eurométaux (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul 96 % ühenduse magneesiumoksiidi kogutoodangust. Taotluses väideti, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning komisjoni talitused teatasid kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 menetluse algatamisest (6) ning algatasid uurimise. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning komisjoni talitused teatasid kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 menetluse algatamisest (6) ning algatasid uurimise.

| (5) | Komisjoni talitused andsid aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjatele, kaebust toetanud teisele ühenduse tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele, samuti teadaolevalt asjaomastele importijatele/kaubandusettevõtjatele ja kasutavatele tööstusharudele ning Hiina valitsuse esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni talitused andsid aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjatele, kaebust toetanud teisele ühenduse tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele, samuti teadaolevalt asjaomastele importijatele/kaubandusettevõtjatele ja kasutavatele tööstusharudele ning Hiina valitsuse esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid.

| (7) | Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates väljavõttelise uuringu kasutamist kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikuks osutumisel valida valim, saatsid komisjoni talitused kõigile asjaomastele eksportivatele tootjatele ja importijatele küsimustikud, milles sooviti teada nende keskmist müügimahtu ja keskmisi hindu puudutavat teavet. Üheltki eksportivalt tootjalt ega importijalt ei saadud vastust. Seega leiti, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates väljavõttelise uuringu kasutamist kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikuks osutumisel valida valim, saatsid komisjoni talitused kõigile asjaomastele eksportivatele tootjatele ja importijatele küsimustikud, milles sooviti teada nende keskmist müügimahtu ja keskmisi hindu puudutavat teavet. Üheltki eksportivalt tootjalt ega importijalt ei saadud vastust. Seega leiti, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole vajalik.

| (8) | Lisaks saadeti küsimustikud kõigile komisjoni talitustele teadaolevatele Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”), Austraalia ja India (võimalikud võrdlusriigid) tootjatele. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks saadeti küsimustikud kõigile komisjoni talitustele teadaolevatele Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”), Austraalia ja India (võimalikud võrdlusriigid) tootjatele.

| (9) | Küsimustike vastused saadi neljalt taotluse esitanud ühenduse tootjalt ja ühelt võrdlusriigi USA tootjalt. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustike vastused saadi neljalt taotluse esitanud ühenduse tootjalt ja ühelt võrdlusriigi USA tootjalt.

| (10) | Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks vajalikuks. Viidi läbi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes: | Ühenduse tootjad







  — | Grecian Magnesite S.A., Ateena, Kreeka |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks vajalikuks. Viidi läbi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:

Ühenduse tootjad

—

Grecian Magnesite S.A., Ateena, Kreeka

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Hispaania |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Hispaania

| — | Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Hispaania |
| --- | --- |

—

Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Hispaania

| — | Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Austria |
| --- | --- |

—

Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Austria

| | Võrdlusriigi tootja







  — | Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA |
| --- | --- | --- |

Võrdlusriigi tootja

—

Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA

| (11) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (12) | Vaatlusalune toode on sama toode kui varasemates uurimismenetlustes, mille tulemusena kehtestati hetkel jõus olevad meetmed, st magneesiumoksiid, täpsemalt kaustiline kaltsineeritud magnesiit, mis liigitatakse CN-koodi ex 2519 90 90 (TARIC-kood 25199090*10) alla. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on sama toode kui varasemates uurimismenetlustes, mille tulemusena kehtestati hetkel jõus olevad meetmed, st magneesiumoksiid, täpsemalt kaustiline kaltsineeritud magnesiit, mis liigitatakse CN-koodi ex 2519 90 90 (TARIC-kood 25199090*10) alla.

| (13) | Magneesiumoksiidi toodetakse looduses leiduvast magneesiumkarbonaadist ehk magnesiidist. Magneesiumoksiidi tootmiseks magnesiit kaevandatakse, purustatakse, sorteeritakse ja seejärel põletatakse ahjus temperatuuril 700–1 000 °C. Tulemuseks on magneesiumoksiid, mis sisaldab erineval hulgal puhast magneesiumoksiidi. Magneesiumoksiidi peamised lisandid on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudoksiid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). Magneesiumoksiidi kasutatakse peamiselt põllumajanduses loomasöödana või väetisena ning tööstuslikult ehitustööstuses põrandakatete ja isolatsioonitahvlite valmistamisel, samuti tselluloosi, paberi, kemikaalide, ravimite, leegiaeglustite ja abrasiivainete tootmisega tegelevas tööstuses ja keskkonnakaitse eesmärkidel. |
| --- | --- |

(13)

Magneesiumoksiidi toodetakse looduses leiduvast magneesiumkarbonaadist ehk magnesiidist. Magneesiumoksiidi tootmiseks magnesiit kaevandatakse, purustatakse, sorteeritakse ja seejärel põletatakse ahjus temperatuuril 700–1 000 °C. Tulemuseks on magneesiumoksiid, mis sisaldab erineval hulgal puhast magneesiumoksiidi. Magneesiumoksiidi peamised lisandid on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudoksiid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). Magneesiumoksiidi kasutatakse peamiselt põllumajanduses loomasöödana või väetisena ning tööstuslikult ehitustööstuses põrandakatete ja isolatsioonitahvlite valmistamisel, samuti tselluloosi, paberi, kemikaalide, ravimite, leegiaeglustite ja abrasiivainete tootmisega tegelevas tööstuses ja keskkonnakaitse eesmärkidel.

| (14) | Nagu varasemate uurimiste käigus, leiti ka käesoleva aegumise läbivaatamise raames, et Hiinast eksporditud toodetel ja ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turul müüdud toodete ning võrdlusriigi tootja valmistatud ja omamaisel turul müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused ja lõppkasutus ning seega käsitletakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(14)

Nagu varasemate uurimiste käigus, leiti ka käesoleva aegumise läbivaatamise raames, et Hiinast eksporditud toodetel ja ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turul müüdud toodete ning võrdlusriigi tootja valmistatud ja omamaisel turul müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused ja lõppkasutus ning seega käsitletakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

D.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (15) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist. |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

| (16) | Nii Hiina eksportivate tootjate kui ühenduse importijate koostöövalmiduse puudumise tõttu tuli kõnealune uurimine viia läbi komisjoni talitustele muudest allikatest kättesaadava teabe põhjal. Seoses sellega ning kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega kasutati kaheksakohalisel CN-koodil ja kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevaid Eurostati andmeid, mida võrreldi teiste allikatega. |
| --- | --- |

(16)

Nii Hiina eksportivate tootjate kui ühenduse importijate koostöövalmiduse puudumise tõttu tuli kõnealune uurimine viia läbi komisjoni talitustele muudest allikatest kättesaadava teabe põhjal. Seoses sellega ning kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega kasutati kaheksakohalisel CN-koodil ja kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevaid Eurostati andmeid, mida võrreldi teiste allikatega.

| (17) | Siinkohal märgitakse, et asjaomased kaheksakohalisel CN-koodil põhinevad Eurostati andmed hõlmavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid, samas kui vaatlusaluse perioodi kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevad andmed ei sisaldanud kümne ühineva riigi näitajaid. |
| --- | --- |

(17)

Siinkohal märgitakse, et asjaomased kaheksakohalisel CN-koodil põhinevad Eurostati andmed hõlmavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid, samas kui vaatlusaluse perioodi kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevad andmed ei sisaldanud kümne ühineva riigi näitajaid.

| (18) | Seega kasutati ühinemiseelse 15 Euroopa Liidu liikmesriigi osas kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevaid Eurostati andmeid ning kümne uue liikmesriigi puhul kaheksakohalisel CN-koodil põhinevaid Eurostati andmeid. Lisaks korrigeeriti kaheksakohalisel CN-koodil põhinevaid Eurostati andmeid, mida kasutati kümne uue liikmesriigi osas, arvates maha kaheksakohalisel CN-koodil ja kümne uue liikmesriigi poolt kuue kuu jooksul pärast ühinemist esitatud kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevate andmete protsentuaalse erinevuse, et jätta arvutustest kõrvale muud tooted peale vaatlusaluse toote. |
| --- | --- |

(18)

Seega kasutati ühinemiseelse 15 Euroopa Liidu liikmesriigi osas kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevaid Eurostati andmeid ning kümne uue liikmesriigi puhul kaheksakohalisel CN-koodil põhinevaid Eurostati andmeid. Lisaks korrigeeriti kaheksakohalisel CN-koodil põhinevaid Eurostati andmeid, mida kasutati kümne uue liikmesriigi osas, arvates maha kaheksakohalisel CN-koodil ja kümne uue liikmesriigi poolt kuue kuu jooksul pärast ühinemist esitatud kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevate andmete protsentuaalse erinevuse, et jätta arvutustest kõrvale muud tooted peale vaatlusaluse toote.

| (19) | Korrigeeritud TARIC-andmete põhjal leiti, et uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ühendusse 115 225 tonni magneesiumoksiidi, st peaaegu 29 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(19)

Korrigeeritud TARIC-andmete põhjal leiti, et uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ühendusse 115 225 tonni magneesiumoksiidi, st peaaegu 29 % ühenduse tarbimisest.

| (20) | Eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ühendusse ligikaudu 110 592 tonni magneesiumoksiidi, st peaaegu 31 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(20)

Eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ühendusse ligikaudu 110 592 tonni magneesiumoksiidi, st peaaegu 31 % ühenduse tarbimisest.

| (21) | Tuleks märkida, et kuna ühendus laienes kahekümne viie liikmesriigini, ei ole varasema ja käesoleva aegumise läbivaatamise ekspordimaht ja ekspordi turuosa võrreldavad. |
| --- | --- |

(21)

Tuleks märkida, et kuna ühendus laienes kahekümne viie liikmesriigini, ei ole varasema ja käesoleva aegumise läbivaatamise ekspordimaht ja ekspordi turuosa võrreldavad.

| (22) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 9, kasutasid komisjoni talitused samasuguseid meetodeid kui esialgsel uurimisel. Siinkohal tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel määrati dumpingumarginaaliks 27,1 %. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 9, kasutasid komisjoni talitused samasuguseid meetodeid kui esialgsel uurimisel. Siinkohal tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel määrati dumpingumarginaaliks 27,1 %.

| (23) | Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuli normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kindlaks määrata valitud asjakohasest kolmandast turumajandusriigist saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuli normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kindlaks määrata valitud asjakohasest kolmandast turumajandusriigist saadud teabe põhjal.

| (24) | Kuna eelmise aegumise läbivaatamise puhul valiti normaalväärtuse määramise võrdlusriigiks India, saadeti koostööpalve India tootjatele. Lisaks saadeti koostööpalve kõigile teadaolevatele tootjatele Austraalias ja USAs, mida oli aegumise läbivaatamise taotluses soovitatud võimalike võrdlusriikidena. |
| --- | --- |

(24)

Kuna eelmise aegumise läbivaatamise puhul valiti normaalväärtuse määramise võrdlusriigiks India, saadeti koostööpalve India tootjatele. Lisaks saadeti koostööpalve kõigile teadaolevatele tootjatele Austraalias ja USAs, mida oli aegumise läbivaatamise taotluses soovitatud võimalike võrdlusriikidena.

| (25) | Üks India tootja oli nõus tegema koostööd, kuid ei vastanud küsimustikule. Vastus saadi ühelt Austraalia tootjalt, kellel tema enda kinnitusel ei olnud võimalik komisjoni talitustele nõutavat teavet esitada. Vaid üks USA tootja oli nõus nõutavat teavet esitama. |
| --- | --- |

(25)

Üks India tootja oli nõus tegema koostööd, kuid ei vastanud küsimustikule. Vastus saadi ühelt Austraalia tootjalt, kellel tema enda kinnitusel ei olnud võimalik komisjoni talitustele nõutavat teavet esitada. Vaid üks USA tootja oli nõus nõutavat teavet esitama.

| (26) | USAga seonduvalt leiti, et konkurents USA turul on piisavalt tugev. Seal ei ole magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, vaatlusalust toodet imporditakse olulisel hulgal erinevatest kolmandatest riikidest ning turul tegutseb kaks kohalikku konkureerivat tootjat. Koostööd tegeva USA tootja tootmisprotsess on sarnane Hiina tootjate omale. USA tootja omamaine müük moodustas märkimisväärse protsendi (ligikaudu 83 %) Hiinast ühendusse imporditavast kogusest uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(26)

USAga seonduvalt leiti, et konkurents USA turul on piisavalt tugev. Seal ei ole magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, vaatlusalust toodet imporditakse olulisel hulgal erinevatest kolmandatest riikidest ning turul tegutseb kaks kohalikku konkureerivat tootjat. Koostööd tegeva USA tootja tootmisprotsess on sarnane Hiina tootjate omale. USA tootja omamaine müük moodustas märkimisväärse protsendi (ligikaudu 83 %) Hiinast ühendusse imporditavast kogusest uurimisperioodi jooksul.

| (27) | Seega järeldatakse, et USA on normaalväärtuse määramiseks sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(27)

Seega järeldatakse, et USA on normaalväärtuse määramiseks sobiv võrdlusriik.

| (28) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4 hinnati, kas USA tootja omamaist müüki saab hindu arvestades pidada toimuvaks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks võrreldi uurimisperioodi tootmise kogukulusid ühiku kohta sama perioodi müügitehingute keskmise ühikuhinnaga. Leiti, et kogu müük oli tulutoov. Uurimine näitas samuti, et koostööd tegev USA tootja müüs kogu toodangu sõltumatutele klientidele. Selle tulemusena kasutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 normaalvääruse määramiseks hindu, mida sõltumatud kliendid maksavad USA omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4 hinnati, kas USA tootja omamaist müüki saab hindu arvestades pidada toimuvaks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks võrreldi uurimisperioodi tootmise kogukulusid ühiku kohta sama perioodi müügitehingute keskmise ühikuhinnaga. Leiti, et kogu müük oli tulutoov. Uurimine näitas samuti, et koostööd tegev USA tootja müüs kogu toodangu sõltumatutele klientidele. Selle tulemusena kasutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 normaalvääruse määramiseks hindu, mida sõltumatud kliendid maksavad USA omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (29) | Nagu eespool mainitud, põhines ekspordihind usaldusväärsema teabe puudumisel Eurostati andmetel. Leiti, et Eurostati hinnaandmed põhinevad CIF-hindadel Euroopa Ühenduse piiril. Kõnealused hinnad muudeti FOB-hindadeks, arvates maha mereveo- ja kindlustuskulud. Vajaliku teabe nimetatud kulude kohta esitas ühenduse tootmisharu ning seda on usaldusväärsema teabe puudumisel kasutatud arvutuste tegemiseks. |
| --- | --- |

(29)

Nagu eespool mainitud, põhines ekspordihind usaldusväärsema teabe puudumisel Eurostati andmetel. Leiti, et Eurostati hinnaandmed põhinevad CIF-hindadel Euroopa Ühenduse piiril. Kõnealused hinnad muudeti FOB-hindadeks, arvates maha mereveo- ja kindlustuskulud. Vajaliku teabe nimetatud kulude kohta esitas ühenduse tootmisharu ning seda on usaldusväärsema teabe puudumisel kasutatud arvutuste tegemiseks.

| (30) | Selleks et tagada normaalväärtuse ja tehasehinna tasemel ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti andmete korrigeerimisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seoses sellega korrigeeriti mereveo- ja sisemaaveo kulude andmeid. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada normaalväärtuse ja tehasehinna tasemel ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti andmete korrigeerimisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seoses sellega korrigeeriti mereveo- ja sisemaaveo kulude andmeid.

| (31) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali määramiseks kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega, nagu eespool määratletud. Võrdlus näitas dumpingu esinemist. Dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 100,73 %, mis on tunduvalt kõrgem kui eelmise uurimise jooksul tuvastatud tase (41,9 %). |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali määramiseks kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega, nagu eespool määratletud. Võrdlus näitas dumpingu esinemist. Dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 100,73 %, mis on tunduvalt kõrgem kui eelmise uurimise jooksul tuvastatud tase (41,9 %).

| (32) | Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd ning kuna Hiina magneesiumoksiidi tootmisega tegeleva tööstuse kohta leidub väga vähe avalikku teavet, põhinevad järgnevalt esitatud järeldused peamiselt kättesaadavatel andmetel, täpsemalt Jaapani kaubandusstatistika ja USA rahvaloenduse büroo turu-uuringute andmetel ning kaebuse esitaja edastatud Hiina tolliandmetel. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd ning kuna Hiina magneesiumoksiidi tootmisega tegeleva tööstuse kohta leidub väga vähe avalikku teavet, põhinevad järgnevalt esitatud järeldused peamiselt kättesaadavatel andmetel, täpsemalt Jaapani kaubandusstatistika ja USA rahvaloenduse büroo turu-uuringute andmetel ning kaebuse esitaja edastatud Hiina tolliandmetel.

| (33) | Vastavalt aegumise läbivaatamise taotlusele on Hiina tootjatel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, sest neile kuuluvad suurimad magnesiidimaagi varud maailmas, mida on hinnanguliselt 1 300 000 tonni. Kogu Hiina tootmisvõimsus on vaatlusaluse toote osas hinnanguliselt 800 000 kuni 1 000 000 tonni aastas, samas kui Hiina omamaine tarbimine on hinnanguliselt 250 000 tonni ja eksport ligikaudu 550 000 tonni aastas. Seega võib Hiina tootmine lühikese ajaga veelgi kasvada, kui turuolukord seda soosib. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt aegumise läbivaatamise taotlusele on Hiina tootjatel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, sest neile kuuluvad suurimad magnesiidimaagi varud maailmas, mida on hinnanguliselt 1 300 000 tonni. Kogu Hiina tootmisvõimsus on vaatlusaluse toote osas hinnanguliselt 800 000 kuni 1 000 000 tonni aastas, samas kui Hiina omamaine tarbimine on hinnanguliselt 250 000 tonni ja eksport ligikaudu 550 000 tonni aastas. Seega võib Hiina tootmine lühikese ajaga veelgi kasvada, kui turuolukord seda soosib.

| (34) | Sama allika andmete põhjal tehti kindlaks, et Hiina magneesiumoksiidi eksport suurenes kogu maailmas 17 %, st 465 900 tonnilt 1999. aastal 545 600 tonnile 2003. aastal. Muudel turgudel, nagu Jaapanis või USAs, on ekspordihinnad ligi 38 % madalamad kui hinnad ühendusse eksportimisel, seega oleks eksportijatel meetmete tühistamise korral stiimul suurendada eksporti pigem ühendusse kui kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(34)

Sama allika andmete põhjal tehti kindlaks, et Hiina magneesiumoksiidi eksport suurenes kogu maailmas 17 %, st 465 900 tonnilt 1999. aastal 545 600 tonnile 2003. aastal. Muudel turgudel, nagu Jaapanis või USAs, on ekspordihinnad ligi 38 % madalamad kui hinnad ühendusse eksportimisel, seega oleks eksportijatel meetmete tühistamise korral stiimul suurendada eksporti pigem ühendusse kui kolmandatesse riikidesse.

| (35) | Lisaks sellele langesid 2003. aastal hinnad Hiinast Jaapanisse eksportimisel ligikaudu 13 % – 109,4 USA dollarilt tonni kohta 2000. aastal 95 USA dollarile tonni kohta 2003. aastal. Ka USAsse eksportimisel langesid hinnad samal perioodil ligikaudu 8 % – 133 USA dollarilt tonni kohta 2000. aastal 122 USA dollarile tonni kohta 2003. aastal. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele langesid 2003. aastal hinnad Hiinast Jaapanisse eksportimisel ligikaudu 13 % – 109,4 USA dollarilt tonni kohta 2000. aastal 95 USA dollarile tonni kohta 2003. aastal. Ka USAsse eksportimisel langesid hinnad samal perioodil ligikaudu 8 % – 133 USA dollarilt tonni kohta 2000. aastal 122 USA dollarile tonni kohta 2003. aastal.

| (36) | Eeltoodust ilmneb selgelt, et meetmete tühistamise korral oleks Hiina eksportijatel stiimul eksportida ühenduse turule, eelkõige arvestades nende märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust ja ühenduse kõrgemat hinnataset võrreldes kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(36)

Eeltoodust ilmneb selgelt, et meetmete tühistamise korral oleks Hiina eksportijatel stiimul eksportida ühenduse turule, eelkõige arvestades nende märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust ja ühenduse kõrgemat hinnataset võrreldes kolmandate riikidega.

| (37) | Samuti tuleks märkida, et vaatlusaluse toote valdav hinnatase ühenduses muudab ühenduse turu väga atraktiivseks. See on täiendav stiimul suurendada eksporti ühendusse tootmise suurendamise kaudu. Nagu eespool nimetatud, leiti lisaks, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on madalamad kui ekspordihinnad ühendusse. Siiski ei jääks ühenduse turu atraktiivsed ja suhteliselt kõrged hinnad ilmselt pikaajalises perspektiivis püsima. Meetmete kaotamisel oleksid Hiina arvukad eksportijad eriti huvitatud ühenduse turust, et suurendada oma turuosa. Samas võiks selline suurenenud konkurents põhjustada hindade alanemise. Seega on väga tõenäoline, et kõik ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad peaksid oma hindu vastavalt alandama. |
| --- | --- |

(37)

Samuti tuleks märkida, et vaatlusaluse toote valdav hinnatase ühenduses muudab ühenduse turu väga atraktiivseks. See on täiendav stiimul suurendada eksporti ühendusse tootmise suurendamise kaudu. Nagu eespool nimetatud, leiti lisaks, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on madalamad kui ekspordihinnad ühendusse. Siiski ei jääks ühenduse turu atraktiivsed ja suhteliselt kõrged hinnad ilmselt pikaajalises perspektiivis püsima. Meetmete kaotamisel oleksid Hiina arvukad eksportijad eriti huvitatud ühenduse turust, et suurendada oma turuosa. Samas võiks selline suurenenud konkurents põhjustada hindade alanemise. Seega on väga tõenäoline, et kõik ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad peaksid oma hindu vastavalt alandama.

| (38) | Uurimine näitas, et Hiina on uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud, ning seda varasemast tunduvalt suuremas ulatuses. Arvestades asjaolu, et Hiinal on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ning et Hiina eksportis kolmandatesse riikidesse veelgi madalamate hindadega kui ühendusse, on suur tõenäosus, et meetmete tühistamise korral suurendaksid Hiina eksportivad tootjad oluliselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(38)

Uurimine näitas, et Hiina on uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud, ning seda varasemast tunduvalt suuremas ulatuses. Arvestades asjaolu, et Hiinal on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ning et Hiina eksportis kolmandatesse riikidesse veelgi madalamate hindadega kui ühendusse, on suur tõenäosus, et meetmete tühistamise korral suurendaksid Hiina eksportivad tootjad oluliselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse.

E.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (39) | Neli kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid küsimustikele ning tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Uurimisperioodi jooksul valmistasid nad 96 % ühenduse toodangust. |
| --- | --- |

(39)

Neli kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid küsimustikele ning tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Uurimisperioodi jooksul valmistasid nad 96 % ühenduse toodangust.

| (40) | Seetõttu kujutavad neli kaebuse esitanud ühenduse tootjat endast ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Seetõttu kujutavad neli kaebuse esitanud ühenduse tootjat endast ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

F.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

| (41) | Ühenduse tarbimine põhines ühenduse tootmisharu müügi kogumahul ühenduse turul ning Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest imporditud kogustel.
  Tabel 1 –   Ühenduse tarbimine (müügimaht)











  Ühenduse tarbimine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 423 791 | 448 234 | 456 197 | 398 038 | 392 416 | |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 94 | 93 | – 7 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga (%) | | 6 | 2 | – 14 | – 1 | |
| Allikas: Eurostati andmed. |

(41)

Ühenduse tarbimine põhines ühenduse tootmisharu müügi kogumahul ühenduse turul ning Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest imporditud kogustel.

Tabel 1 –   Ühenduse tarbimine (müügimaht)

Ühenduse tarbimine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Tonnid

423 791

448 234

456 197

398 038

392 416

Indeks

100

106

108

94

93

– 7

Muutus võrreldes eelmise aastaga (%)

6

2

– 14

– 1

Allikas: Eurostati andmed.

| (42) | EL magneesiumoksiidi tarbimine kasvas ajavahemikus 2000–2002 ning jõudis haripunkti 2002. aastal, mil tarbimine oli ligikaudu 456 197 tonni, langedes seejärel taas 2003. aastal ja uurimisperioodil 392 416 tonnini. Kokkuvõttes vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 % võrra, kuid kasvas 6 % võrra ajavahemikus 2000–2001. |
| --- | --- |

(42)

EL magneesiumoksiidi tarbimine kasvas ajavahemikus 2000–2002 ning jõudis haripunkti 2002. aastal, mil tarbimine oli ligikaudu 456 197 tonni, langedes seejärel taas 2003. aastal ja uurimisperioodil 392 416 tonnini. Kokkuvõttes vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 % võrra, kuid kasvas 6 % võrra ajavahemikus 2000–2001.

| (43) | Vaatlusaluse toote tarbimise iga-aastane 10 % muutumine positiivses või negatiivses suunas ei viita mingile pikaajalisele suundumusele. Ühenduse tootmisharu väidete põhjal on magneesiumoksiidi koguturg suhteliselt stabiilne ning see väike muutumine jääb pikaajalises perspektiivis tarbimise tavapärasesse vahemikku. |
| --- | --- |

(43)

Vaatlusaluse toote tarbimise iga-aastane 10 % muutumine positiivses või negatiivses suunas ei viita mingile pikaajalisele suundumusele. Ühenduse tootmisharu väidete põhjal on magneesiumoksiidi koguturg suhteliselt stabiilne ning see väike muutumine jääb pikaajalises perspektiivis tarbimise tavapärasesse vahemikku.

| (44) | Hiinast pärineva impordi maht sarnanes ühenduse tarbimise näitajatele. Kuni 2002. aastani kasvas import keskmiselt 8 % ning hakkas seejärel vähenema. Kokkuvõttes vähenes Hiinast pärinev import vaatlusalusel perioodil 18 % võrra, 140 171 tonnilt 115 225 tonnini.
  Tabel 2 –   Import Hiinast











  Hiinast pärineva impordi maht | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 140 171 | 150 403 | 163 116 | 126 387 | 115 225 | |
| Indeks | 100 | 107 | 116 | 90 | 82 | – 18 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 7 | 9 | – 26 | – 8 | |
| Allikas: Eurostati andmed. |

(44)

Hiinast pärineva impordi maht sarnanes ühenduse tarbimise näitajatele. Kuni 2002. aastani kasvas import keskmiselt 8 % ning hakkas seejärel vähenema. Kokkuvõttes vähenes Hiinast pärinev import vaatlusalusel perioodil 18 % võrra, 140 171 tonnilt 115 225 tonnini.

Tabel 2 –   Import Hiinast

Hiinast pärineva impordi maht

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Tonnid

140 171

150 403

163 116

126 387

115 225

Indeks

100

107

116

90

82

– 18

Muutus võrreldes eelmise aastaga

7

9

– 26

– 8

Allikas: Eurostati andmed.

| (45) | Hiina impordi turuosa kasvas 36 %ni 2002. aastal samaaegselt ühenduse tarbimise kasvuga. Alates 2003. aastast hakkas see mõnevõrra vähenema, moodustades uurimisperioodil siiski 29 %.
  Tabel 3 –   Hiina impordi turuosa











  Hiina impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa protsendina | 33 | 34 | 36 | 32 | 29 | |
| Indeks | 100 | 103 | 109 | 97 | 88 | – 12 |
| Allikas: Eurostati andmed. |

(45)

Hiina impordi turuosa kasvas 36 %ni 2002. aastal samaaegselt ühenduse tarbimise kasvuga. Alates 2003. aastast hakkas see mõnevõrra vähenema, moodustades uurimisperioodil siiski 29 %.

Tabel 3 –   Hiina impordi turuosa

Hiina impordi turuosa

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Turuosa protsendina

33

34

36

32

29

Indeks

100

103

109

97

88

– 12

Allikas: Eurostati andmed.

| (46) | Hiinast pärineva impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil järk-järgult, kokku 24 % võrra.
  Tabel 4 –   Hiina impordi keskmine hind











  Hiina impordi keskmine hind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot/tonn | 174 | 164 | 149 | 135 | 133 | |
| Indeks | 100 | 94 | 86 | 78 | 76 | – 24 |
| Allikas: Eurostati andmed. |

(46)

Hiinast pärineva impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil järk-järgult, kokku 24 % võrra.

Tabel 4 –   Hiina impordi keskmine hind

Hiina impordi keskmine hind

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Eurot/tonn

174

164

149

135

133

Indeks

100

94

86

78

76

– 24

Allikas: Eurostati andmed.

| (47) | Vaatlusaluse toote keskmine hind Hiinast importimisel oli uurimisperioodil 133 eurot tonni kohta, arvestatuna CIF-hinnas ühenduse piiril, vastavalt kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevatele andmetele. Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse tootmisharu keskmisi müügihindu (tehasehinnad) Hiina impordihindadega uurimisperioodil, mida korrigeeriti impordijärgsete kulude, tollimaksude ja dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohaseks arvestamiseks. Analüüsi käigus ei tuvastatud hinna allalöömist. |
| --- | --- |

(47)

Vaatlusaluse toote keskmine hind Hiinast importimisel oli uurimisperioodil 133 eurot tonni kohta, arvestatuna CIF-hinnas ühenduse piiril, vastavalt kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevatele andmetele. Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse tootmisharu keskmisi müügihindu (tehasehinnad) Hiina impordihindadega uurimisperioodil, mida korrigeeriti impordijärgsete kulude, tollimaksude ja dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohaseks arvestamiseks. Analüüsi käigus ei tuvastatud hinna allalöömist.

Tabel 5 –   Tootmine










  Tootmine

| Tootmine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 4 | – 2 | – 5 | – 2 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

104

102

97

95

– 5

Muutus võrreldes eelmise aastaga

4

– 2

– 5

– 2

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (48) | Ühenduse tootmisharu toodang kasvas esmalt 4 % võrra ajavahemikus 2000–2001, näidates osaliselt samasuguseid suundumusi kui ühenduse tarbimine. Samas hakkas toodang seejärel järk-järgult vähenema, langedes vaatlusalusel perioodil kokku 5 % võrra. Uurimisperioodi jooksul moodustas ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi toodang ligikaudu 55 % ühenduse tarbimisest.
  Tabel 6 –   Tootmisvõimsus











  Tootmisvõimsus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 0 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(48)

Ühenduse tootmisharu toodang kasvas esmalt 4 % võrra ajavahemikus 2000–2001, näidates osaliselt samasuguseid suundumusi kui ühenduse tarbimine. Samas hakkas toodang seejärel järk-järgult vähenema, langedes vaatlusalusel perioodil kokku 5 % võrra. Uurimisperioodi jooksul moodustas ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi toodang ligikaudu 55 % ühenduse tarbimisest.

Tabel 6 –   Tootmisvõimsus

Tootmisvõimsus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

100

100

100

100

0

Muutus võrreldes eelmise aastaga

0

0

0

0

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (49) | Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.
  Tabel 7 –   Tootmisvõimsuse rakendamine











  Tootmisvõimsuse rakendamine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(49)

Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

Tabel 7 –   Tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsuse rakendamine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

104

102

97

95

– 5

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (50) | Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil sarnanesid tootmisvõimsuse rakendamise näitajad tootmisnäitajatele. Ajavahemikus 2000–2001 toimunud kasvu järel hakkas see järjepidevalt vähenema. Vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 5 % võrra. |
| --- | --- |

(50)

Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil sarnanesid tootmisvõimsuse rakendamise näitajad tootmisnäitajatele. Ajavahemikus 2000–2001 toimunud kasvu järel hakkas see järjepidevalt vähenema. Vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 5 % võrra.

Tabel 8 –   Ühenduse turu müügimaht (tonnides)










  Ühenduse turu müügimaht:

| Ühenduse turu müügimaht: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele isikutele |
| Indeks | 100 | 98 | 94 | 87 | 89 | – 11 |
| Seotud isikutele |
| Indeks | 100 | 149 | 150 | 150 | 157 | 57 |
| Seotud ja sõltumatutele isikutele |
| Indeks | 100 | 104 | 101 | 95 | 97 | – 3 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Sõltumatutele isikutele

Indeks

100

98

94

87

89

– 11

Seotud isikutele

Indeks

100

149

150

150

157

57

Seotud ja sõltumatutele isikutele

Indeks

100

104

101

95

97

– 3

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (51) | Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul vähenes 2000. aastast uurimisperioodini 11 %. Müük sidusettevõtjatele kasvas 2000. aastast uurimisperioodini 57 % võrra. Kõnealune müük puudutas vaid ühte äriühingut ning see toimus samasse kontserni kuuluvatele tütarettevõtjatele. Mainitud müük moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 17 % asjaomase müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(51)

Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul vähenes 2000. aastast uurimisperioodini 11 %. Müük sidusettevõtjatele kasvas 2000. aastast uurimisperioodini 57 % võrra. Kõnealune müük puudutas vaid ühte äriühingut ning see toimus samasse kontserni kuuluvatele tütarettevõtjatele. Mainitud müük moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 17 % asjaomase müügi kogumahust.

| (52) | Ühenduse turu müügi kogumaht vähenes 2000. aastast uurimisperioodini 3 % võrra.
  Tabel 9 –   Ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi müügihinnad











  Ühenduse tootmisharu müügihind sõltumatutele isikutele | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 108 | 110 | 109 | 109 | 9 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 8 | 2 | – 1 | – 1 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(52)

Ühenduse turu müügi kogumaht vähenes 2000. aastast uurimisperioodini 3 % võrra.

Tabel 9 –   Ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi müügihinnad

Ühenduse tootmisharu müügihind sõltumatutele isikutele

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

108

110

109

109

9

Muutus võrreldes eelmise aastaga

8

2

– 1

– 1

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (53) | 2000. aastast uurimisperioodini tõusid ühenduse tootmisharu keskmised magneesiumoksiidi müügihinnad ühenduse turul 9 %. Müügihinnad jõudsid kõrgeimale tasemele 2002. aastal, langedes seejärel mõnevõrra 2003. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(53)

2000. aastast uurimisperioodini tõusid ühenduse tootmisharu keskmised magneesiumoksiidi müügihinnad ühenduse turul 9 %. Müügihinnad jõudsid kõrgeimale tasemele 2002. aastal, langedes seejärel mõnevõrra 2003. aastal ja uurimisperioodil.

Tabel 10 –   Turuosa










  Ühenduse tootmisharu turuosa

| Ühenduse tootmisharu turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa protsendina | 62 | 61 | 59 | 63 | 65 | |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 102 | 105 | 5 |
| Allikas: Eurostati andmed ja ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Turuosa protsendina

62

61

59

63

65

Indeks

100

98

95

102

105

5

Allikas: Eurostati andmed ja ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (54) | Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 2002. aasta 62 % tasemelt 65 %le uurimisperioodil. Suurem kasv leidis aset ajavahemikus 2002–2003 (7 % turust). |
| --- | --- |

(54)

Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 2002. aasta 62 % tasemelt 65 %le uurimisperioodil. Suurem kasv leidis aset ajavahemikus 2002–2003 (7 % turust).

| (55) | Näib, et ühenduse tootmisharu on suutnud suurendada turuosa oma konkurentsivõimeliste hindade tõttu, võrreldes muude kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(55)

Näib, et ühenduse tootmisharu on suutnud suurendada turuosa oma konkurentsivõimeliste hindade tõttu, võrreldes muude kolmandate riikidega.

Tabel 11 –   Varud










  Varud

| Varud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 107 | 94 | 101 | 81 | – 19 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 7 | – 13 | 7 | – 20 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

107

94

101

81

– 19

Muutus võrreldes eelmise aastaga

7

– 13

7

– 20

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (56) | Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 19 %. Ajavahemikus 2000–2003 oli varude maht ligikaudu 43 000 tonni, samas kui uurimisperioodil langes varude maht ligi 35 000 tonnini. |
| --- | --- |

(56)

Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 19 %. Ajavahemikus 2000–2003 oli varude maht ligikaudu 43 000 tonni, samas kui uurimisperioodil langes varude maht ligi 35 000 tonnini.

| (57) | Varud, mis moodustasid 2000. aastal ligi 16 % ühenduse tootmisharu müügist ühenduse turul, vähenesid uurimisperioodil ligikaudu 14 %ni müügist ühenduse turul. |
| --- | --- |

(57)

Varud, mis moodustasid 2000. aastal ligi 16 % ühenduse tootmisharu müügist ühenduse turul, vähenesid uurimisperioodil ligikaudu 14 %ni müügist ühenduse turul.

| (58) | Tasuvus, väljendatuna protsendina sõltumatutele isikutele toimunud müügi netoväärtusest, muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
  Tabel 12 –   Tasuvus











  Tasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 113 | 538 | 13 | 200 | 100 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(58)

Tasuvus, väljendatuna protsendina sõltumatutele isikutele toimunud müügi netoväärtusest, muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 12 –   Tasuvus

Tasuvus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

113

538

13

200

100

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (59) | Pärast 2000. aasta kahjumit on ühenduse tootmisharu müük olnud tulutoov kuni uurimisperioodi lõpuni. 2002. aastal jõudis tasuvus 4,3 % tasemele, kuid langes seejärel 0,1 %ni 2003. aastal ning 1,6 %ni uurimisperioodil. 2003. aastal toimunud languse põhjuseks oli müügimahu vähenemine ja Hiina eksportijate avaldatud hinnasurve, mis ei ole võimaldanud ühenduse tootmisharul siiani tõsta hindu mõistliku kasumimarginaali saamiseks vajalikule tasemele. |
| --- | --- |

(59)

Pärast 2000. aasta kahjumit on ühenduse tootmisharu müük olnud tulutoov kuni uurimisperioodi lõpuni. 2002. aastal jõudis tasuvus 4,3 % tasemele, kuid langes seejärel 0,1 %ni 2003. aastal ning 1,6 %ni uurimisperioodil. 2003. aastal toimunud languse põhjuseks oli müügimahu vähenemine ja Hiina eksportijate avaldatud hinnasurve, mis ei ole võimaldanud ühenduse tootmisharul siiani tõsta hindu mõistliku kasumimarginaali saamiseks vajalikule tasemele.

| (60) | Siinkohal märgitakse, et kui arvestada müüki seotud isikutele, oleks tasuvus mõnevõrra madalam, kuid suundumus oleks siiski sama.
  Tabel 13 –   Rahakäive











  Rahakäive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 128 | 160 | 82 | 134 | 34 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 28 | 33 | – 79 | 52 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(60)

Siinkohal märgitakse, et kui arvestada müüki seotud isikutele, oleks tasuvus mõnevõrra madalam, kuid suundumus oleks siiski sama.

Tabel 13 –   Rahakäive

Rahakäive

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

128

160

82

134

34

Muutus võrreldes eelmise aastaga

28

33

– 79

52

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (61) | Rahakäive paranes vaatlusalusel perioodil 34 %, näidates samasugust suundumust kui tasuvus. |
| --- | --- |

(61)

Rahakäive paranes vaatlusalusel perioodil 34 %, näidates samasugust suundumust kui tasuvus.

Tabel 14 –   Investeeringud










  Investeeringud

| Investeeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 92 | 76 | 74 | 81 | – 19 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 8 | – 16 | – 2 | 6 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

92

76

74

81

– 19

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 8

– 16

– 2

6

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (62) | Investeeringud vähenesid 2000. aastast uurimisperioodini ligi 19 %. Sellele vaatamata olid käesoleva uurimisperioodi investeeringud 24 % võrra suuremad kui eelmise uurimise uurimisperioodi jooksul, mil investeeringud jõudsid 4 219 000 ECU tasemele. Investeeriti peamiselt tootmisprotsessi parandamisse ja edasisse ratsionaliseerimisse kulude kokkuhoiu ja keskkonnanõuetele vastavuse eesmärgil.
  Tabel 15 –   Investeeringutasuvus











  Investeeringutasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 129 | 700 | 14 | 231 | 131 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(62)

Investeeringud vähenesid 2000. aastast uurimisperioodini ligi 19 %. Sellele vaatamata olid käesoleva uurimisperioodi investeeringud 24 % võrra suuremad kui eelmise uurimise uurimisperioodi jooksul, mil investeeringud jõudsid 4 219 000 ECU tasemele. Investeeriti peamiselt tootmisprotsessi parandamisse ja edasisse ratsionaliseerimisse kulude kokkuhoiu ja keskkonnanõuetele vastavuse eesmärgil.

Tabel 15 –   Investeeringutasuvus

Investeeringutasuvus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

129

700

14

231

131

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (63) | 2000. aastal negatiivne investeeringutasuvus kasvas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 11,6 % ning järgis sama suundumust mis tasuvus. |
| --- | --- |

(63)

2000. aastal negatiivne investeeringutasuvus kasvas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 11,6 % ning järgis sama suundumust mis tasuvus.

| (64) | Ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil võimeline kapitali kaasama. |
| --- | --- |

(64)

Ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil võimeline kapitali kaasama.

Tabel 16 –   Tööhõive










  Tööhõive

| Tööhõive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 99 | 90 | 85 | 80 | – 20 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 1 | – 9 | – 5 | – 5 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

99

90

85

80

– 20

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 1

– 9

– 5

– 5

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (65) | Ülalesitatud tabelist nähtub, et tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. Põhiline langus toimus ajavahemikus 2001. aastast uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(65)

Ülalesitatud tabelist nähtub, et tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. Põhiline langus toimus ajavahemikus 2001. aastast uurimisperioodini.

| (66) | Arvestades asjaolu, et tööhõive vähenes enam kui tootmine, tõusis tootlikkus samal perioodil 19 %, nagu on näidatud järgmises tabelis:
  Tabel 17 –   Tootlikkus











  Tootlikkus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 105 | 113 | 115 | 119 | 19 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 5 | 8 | 2 | 4 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(66)

Arvestades asjaolu, et tööhõive vähenes enam kui tootmine, tõusis tootlikkus samal perioodil 19 %, nagu on näidatud järgmises tabelis:

Tabel 17 –   Tootlikkus

Tootlikkus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

105

113

115

119

19

Muutus võrreldes eelmise aastaga

5

8

2

4

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (67) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid ühenduse tootmisharu töötajate palgad ligikaudu 4 %.
  Tabel 18 –   Palgad











  Palgad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 100 | 96 | – 4 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 4 | – 4 | 0 | – 3 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(67)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid ühenduse tootmisharu töötajate palgad ligikaudu 4 %.

Tabel 18 –   Palgad

Palgad

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Indeks

100

104

99

100

96

– 4

Muutus võrreldes eelmise aastaga

4

– 4

0

– 3

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (68) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu eksport muutus järgmiselt:
  Tabel 19 –   Ühenduse tootmisharu eksport











  Ühenduse tootmisharu eksport | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 9 240 | 9 206 | 15 671 | 9 962 | 10 022 | |
| Indeks | 100 | 100 | 170 | 108 | 108 | 8 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 0 | 70 | – 62 | 1 | |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(68)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu eksport muutus järgmiselt:

Tabel 19 –   Ühenduse tootmisharu eksport

Ühenduse tootmisharu eksport

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Tonnid

9 240

9 206

15 671

9 962

10 022

Indeks

100

100

170

108

108

8

Muutus võrreldes eelmise aastaga

0

70

– 62

1

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

| (69) | Ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi eksport kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 8 %, peamiselt 2002. aastal. Samas ei ole ekspordimahu kasv ühenduse tootmisharu olukorda ilmselt eriti mõjutanud, kuna kõnealune eksport moodustas keskmiselt umbes 4 % ühenduse tootmisharu kogumüügist. |
| --- | --- |

(69)

Ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi eksport kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 8 %, peamiselt 2002. aastal. Samas ei ole ekspordimahu kasv ühenduse tootmisharu olukorda ilmselt eriti mõjutanud, kuna kõnealune eksport moodustas keskmiselt umbes 4 % ühenduse tootmisharu kogumüügist.

| (70) | Muudest riikidest peale Hiina ühendusse imporditud magneesiumoksiidi maht ja keskmised impordihinnad muutusid järgmiselt:
  Tabel 20 –   Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (maht)










  Tonnid | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 2 704 | 3 116 | 7 010 | 2 105 | 1 373 |
| Ameerika Ühendriigid | 849 | 1 518 | 326 | 704 | 897 |
| Iisrael | 2 417 | 2 558 | 2 714 | 3 156 | 2 725 |
| Mehhiko | 703 | 781 | 627 | 856 | 755 |
| Jaapan | 1 949 | 1 658 | 2 081 | 627 | 455 |
| Austraalia | 1 115 | 749 | 42 | 341 | 301 |
| Norra | 459 | 198 | 72 | 117 | 149 |
| Muud kolmandad riigid | 56 | 1 462 | 679 | 109 | 516 |
| Kokku | 10 252 | 12 041 | 13 550 | 8 016 | 7 172 |
| Allikas: Eurostati andmed. |

(70)

Muudest riikidest peale Hiina ühendusse imporditud magneesiumoksiidi maht ja keskmised impordihinnad muutusid järgmiselt:

Tabel 20 –   Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (maht)

Tonnid

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Türgi

2 704

3 116

7 010

2 105

1 373

Ameerika Ühendriigid

849

1 518

326

704

897

Iisrael

2 417

2 558

2 714

3 156

2 725

Mehhiko

703

781

627

856

755

Jaapan

1 949

1 658

2 081

627

455

Austraalia

1 115

749

42

341

301

Norra

459

198

72

117

149

Muud kolmandad riigid

56

1 462

679

109

516

Kokku

10 252

12 041

13 550

8 016

7 172

Allikas: Eurostati andmed.

Tabel 21 –   Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind)

| Euro | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 128 | 147 | 154 | 169 | 195 |
| Ameerika Ühendriigid | 1 475 | 509 | 1 431 | 796 | 795 |
| Iisrael | 964 | 712 | 607 | 611 | 667 |
| Mehhiko | 458 | 718 | 870 | 591 | 617 |
| Jaapan | 1 164 | 1 173 | 1 044 | 713 | 458 |
| Austraalia | 609 | 495 | 466 | 407 | 431 |
| Norra | 284 | 0 | 495 | 295 | 270 |
| Muud kolmandad riigid | 0 | 528 | 740 | 200 | 191 |
| Allikas: Eurostati andmed. |

Euro

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Türgi

128

147

154

169

195

Ameerika Ühendriigid

1 475

509

1 431

796

795

Iisrael

964

712

607

611

667

Mehhiko

458

718

870

591

617

Jaapan

1 164

1 173

1 044

713

458

Austraalia

609

495

466

407

431

Norra

284

0

495

295

270

Muud kolmandad riigid

0

528

740

200

191

Allikas: Eurostati andmed.

Tabel 22 –   Muudest kolmandatest riikidest ühendusse toimuva impordi turuosa

| Muudest kolmandatest riikidest ühendusse toimuva impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa protsendina | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | – 1 |
| Indeks | 100 | 117 | 129 | 80 | 73 | |
| Allikas: Eurostati andmed. |

Muudest kolmandatest riikidest ühendusse toimuva impordi turuosa

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Uurimisperiood/2000

Turuosa protsendina

2

2

3

2

1

– 1

Indeks

100

117

129

80

73

Allikas: Eurostati andmed.

| (71) | Muudest riikidest peale Hiina imporditud magneesiumoksiidi kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 10 252 tonnilt 2000. aastal 7 172 tonnile uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosa korrigeeriti veidi, et jätta arvutustest välja ühe ühenduse tootja poolt selle Türgis asuvalt sidusettevõtjalt ostetud ja ühenduse turul müüdud impordi kogus. Nimetatud impordi turuosa vähenes asjaomasel perioodil 2 % tasemelt 1 %ni. Peamised ühendusse eksportijad on olnud Türgi, Iisrael, Austraalia ja USA. |
| --- | --- |

(71)

Muudest riikidest peale Hiina imporditud magneesiumoksiidi kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 10 252 tonnilt 2000. aastal 7 172 tonnile uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosa korrigeeriti veidi, et jätta arvutustest välja ühe ühenduse tootja poolt selle Türgis asuvalt sidusettevõtjalt ostetud ja ühenduse turul müüdud impordi kogus. Nimetatud impordi turuosa vähenes asjaomasel perioodil 2 % tasemelt 1 %ni. Peamised ühendusse eksportijad on olnud Türgi, Iisrael, Austraalia ja USA.

| (72) | Muude kolmandate riikide keskmised impordihinnad olid uurimisperioodi jooksul tunduvalt kõrgemad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Samas tuleks märkida, et kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevad Eurostati andmed hõlmavad ka sünteetilise magneesiumoksiidi hindu, mis on tunduvalt puhtam kui vaatlusalune toode ja sellest tulenevad ka kõrgemad hinnad. Ehkki sünteetilise magneesiumoksiidi ja vaatlusaluse toote osakaalu kohta kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevate Eurostati andmete tootevalikus puudub täpne teave, võib põhjendatult eeldada, et kolmandatest riikidest pärineva magneesiumoksiidi üldine hinnatase oli uurimisperioodil kõrgem kui ühenduse tootmisharu hinnatase. |
| --- | --- |

(72)

Muude kolmandate riikide keskmised impordihinnad olid uurimisperioodi jooksul tunduvalt kõrgemad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Samas tuleks märkida, et kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevad Eurostati andmed hõlmavad ka sünteetilise magneesiumoksiidi hindu, mis on tunduvalt puhtam kui vaatlusalune toode ja sellest tulenevad ka kõrgemad hinnad. Ehkki sünteetilise magneesiumoksiidi ja vaatlusaluse toote osakaalu kohta kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevate Eurostati andmete tootevalikus puudub täpne teave, võib põhjendatult eeldada, et kolmandatest riikidest pärineva magneesiumoksiidi üldine hinnatase oli uurimisperioodil kõrgem kui ühenduse tootmisharu hinnatase.

| (73) | Nagu eespool selgitatud, vähenes vaatlusaluse toote tarbimine vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Sarnaselt eelmisele aegumise läbivaatamisele leitakse siiski, et – nagu on selgitatud ühenduse tarbimist käsitlevas põhjenduses 42 – ei avaldanud ühenduse tarbimine vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu olukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(73)

Nagu eespool selgitatud, vähenes vaatlusaluse toote tarbimine vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Sarnaselt eelmisele aegumise läbivaatamisele leitakse siiski, et – nagu on selgitatud ühenduse tarbimist käsitlevas põhjenduses 42 – ei avaldanud ühenduse tarbimine vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu olukorrale olulist mõju.

| (74) | Kehtivad meetmed on ühenduse tootmisharu olukorda alates 2000. aastast osaliselt parandanud. Majandustegurid nagu turuosa, tasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive, tootlikkus ja sulgemisvarud näitasid positiivset arengut. Ühenduse tootmisharu müük on olnud tulutoov alates 2001. aastast (0,9 %) kuni uurimisperioodini (1,6 %). Samas ei ole ühenduse tootmisharu saanud Hiina eksportijate surve tõttu piisavat kasumit, mis oleks vajalik selle elujõulisuse tagamiseks tulevikus. Mis puudutab negatiivseid näitajaid tootmise (– 5 %), tootmisvõimsuse rakendamise (– 5 %) ja ühenduse turu müügi (– 3 %) osas, siis need olid üldjoontes kooskõlas tarbimise vähenemisega. Samas on see toimunud tööhõive (– 20 %) ja investeeringute (– 19 %) arvelt. Siinkohal märgitakse, et ühe ühenduse tootja müük seotud isikutele ei muutnud ühenduse tootmisharu üldist olukorda. Seega võib järeldada, et kuigi ühenduse tootmisharu olukord on paranenud, on see jätkuvalt haavatav, muu hulgas Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi jätkumise tõttu. Ühenduse tootmisharu jõupingutused konkurentsivõime parandamisel ei ole seega olnud täielikult edukad. |
| --- | --- |

(74)

Kehtivad meetmed on ühenduse tootmisharu olukorda alates 2000. aastast osaliselt parandanud. Majandustegurid nagu turuosa, tasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive, tootlikkus ja sulgemisvarud näitasid positiivset arengut. Ühenduse tootmisharu müük on olnud tulutoov alates 2001. aastast (0,9 %) kuni uurimisperioodini (1,6 %). Samas ei ole ühenduse tootmisharu saanud Hiina eksportijate surve tõttu piisavat kasumit, mis oleks vajalik selle elujõulisuse tagamiseks tulevikus. Mis puudutab negatiivseid näitajaid tootmise (– 5 %), tootmisvõimsuse rakendamise (– 5 %) ja ühenduse turu müügi (– 3 %) osas, siis need olid üldjoontes kooskõlas tarbimise vähenemisega. Samas on see toimunud tööhõive (– 20 %) ja investeeringute (– 19 %) arvelt. Siinkohal märgitakse, et ühe ühenduse tootja müük seotud isikutele ei muutnud ühenduse tootmisharu üldist olukorda. Seega võib järeldada, et kuigi ühenduse tootmisharu olukord on paranenud, on see jätkuvalt haavatav, muu hulgas Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi jätkumise tõttu. Ühenduse tootmisharu jõupingutused konkurentsivõime parandamisel ei ole seega olnud täielikult edukad.

| (75) | Teisest küljest tuleks samuti märkida, et Hiina impordi maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Lisaks sellele leiti, et Hiina import ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla. Nimetatud tingimustel, ning arvestades eelkõige ühenduse tootmisharu olukorra vähest paranemist, Hiina impordi ja selle turuosa vähenemist ning hinna allalöömise puudumist, ei suudetud kindlaks teha dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju jätkumist. Seega uuriti, kas meetmete kaotamise korral kahju korduks. |
| --- | --- |

(75)

Teisest küljest tuleks samuti märkida, et Hiina impordi maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Lisaks sellele leiti, et Hiina import ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla. Nimetatud tingimustel, ning arvestades eelkõige ühenduse tootmisharu olukorra vähest paranemist, Hiina impordi ja selle turuosa vähenemist ning hinna allalöömise puudumist, ei suudetud kindlaks teha dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju jätkumist. Seega uuriti, kas meetmete kaotamise korral kahju korduks.

| (76) | Seoses kohaldatavate meetmete aegumise tõenäolise mõjuga ühenduse tootmisharu olukorrale, vaadeldi mitmeid tegureid koos varasemates põhjendustes kokku võetud üksikasjadega. |
| --- | --- |

(76)

Seoses kohaldatavate meetmete aegumise tõenäolise mõjuga ühenduse tootmisharu olukorrale, vaadeldi mitmeid tegureid koos varasemates põhjendustes kokku võetud üksikasjadega.

| (77) | Nagu varem viidatud, oleks dumpinguvastaste meetmete aegumise korral väga tõenäoline, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import Hiinast suureneks oluliselt seoses Hiina suure kasutamata tootmisvõimsusega, mis tuleneb asjaolust, et Hiinale kuuluvad suurimad magnesiidimaagi varud maailmas. |
| --- | --- |

(77)

Nagu varem viidatud, oleks dumpinguvastaste meetmete aegumise korral väga tõenäoline, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import Hiinast suureneks oluliselt seoses Hiina suure kasutamata tootmisvõimsusega, mis tuleneb asjaolust, et Hiinale kuuluvad suurimad magnesiidimaagi varud maailmas.

| (78) | Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest pärineva ühenduse impordi võrdlemisel on ilmnenud olulised erinevused hindades. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil kõrged, samas kui Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad on järjest langenud. Asjaolu, et Hiina ekspordihinnad olid muudele peamistele magneesiumoksiidi turgudele eksportimisel 38 % madalamad kui ühendusse eksportimisel, näitab samuti selgelt, et ühenduse tootmisharu satuks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga ekspordi mahu kasvu korral veelgi suurema surve alla, võttes arvesse, et kõnealune eksport on vaatlusalusel perioodil juba avaldanud negatiivset survet ühenduse hindadele. |
| --- | --- |

(78)

Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest pärineva ühenduse impordi võrdlemisel on ilmnenud olulised erinevused hindades. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil kõrged, samas kui Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad on järjest langenud. Asjaolu, et Hiina ekspordihinnad olid muudele peamistele magneesiumoksiidi turgudele eksportimisel 38 % madalamad kui ühendusse eksportimisel, näitab samuti selgelt, et ühenduse tootmisharu satuks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga ekspordi mahu kasvu korral veelgi suurema surve alla, võttes arvesse, et kõnealune eksport on vaatlusalusel perioodil juba avaldanud negatiivset survet ühenduse hindadele.

| (79) | Eespool toodut arvesse võttes järeldatakse, et meetmete aegumine põhjustaks väga tõenäoliselt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(79)

Eespool toodut arvesse võttes järeldatakse, et meetmete aegumine põhjustaks väga tõenäoliselt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (80) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ning samuti vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(80)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ning samuti vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.

| (81) | Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus jõuti seisukohale, et meetmete taaskehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Kuna käesoleva uurimise puhul on samuti tegu aegumise läbivaatamisega, võimaldab see analüüsida olemasolevate dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(81)

Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus jõuti seisukohale, et meetmete taaskehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Kuna käesoleva uurimise puhul on samuti tegu aegumise läbivaatamisega, võimaldab see analüüsida olemasolevate dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (82) | Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise osas on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(82)

Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise osas on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega.

| (83) | Tuletatakse meelde, et eelnevalt on kindlaks tehtud Hiinast pärineva vaatlusaluse toote dumpingu jätkumise tõenäosus ning oht taolise impordiga ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumiseks. Lisaks leiti, et ühenduse tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras. Meetmete kehtivuse pikendamine peaks neil aitama täielikult taastuda ja täiendavat kahju vältida. Seega on ühenduse tootmisharu huvides säilitada Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed. |
| --- | --- |

(83)

Tuletatakse meelde, et eelnevalt on kindlaks tehtud Hiinast pärineva vaatlusaluse toote dumpingu jätkumise tõenäosus ning oht taolise impordiga ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumiseks. Lisaks leiti, et ühenduse tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras. Meetmete kehtivuse pikendamine peaks neil aitama täielikult taastuda ja täiendavat kahju vältida. Seega on ühenduse tootmisharu huvides säilitada Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

| (84) | Komisjoni talitused saatsid küsimustikud 23-le kaebuses nimetatud importijale/kaubandusettevõtjale. Ühtegi vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(84)

Komisjoni talitused saatsid küsimustikud 23-le kaebuses nimetatud importijale/kaubandusettevõtjale. Ühtegi vastust ei saadud.

| (85) | Kõnealustel tingimustel järeldati, et kehtivad meetmed ei mõjuta oluliselt importijaid ega kaubandusettevõtjaid ning seega ei mõjutaks neid märkimisväärselt ka meetmete kehtivuse pikendamine. See on samuti kooskõlas varasematel uurimismenetlustel tehtud järeldustega. |
| --- | --- |

(85)

Kõnealustel tingimustel järeldati, et kehtivad meetmed ei mõjuta oluliselt importijaid ega kaubandusettevõtjaid ning seega ei mõjutaks neid märkimisväärselt ka meetmete kehtivuse pikendamine. See on samuti kooskõlas varasematel uurimismenetlustel tehtud järeldustega.

| (86) | Komisjoni talitused saatsid küsimustikud neljale kasutajale. Ühtegi vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(86)

Komisjoni talitused saatsid küsimustikud neljale kasutajale. Ühtegi vastust ei saadud.

| (87) | Kuna küsimustikele ei vastatud ning kehtivate meetmete aegumise toetuseks puudusid kontrollitavad andmed, nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise korral, järeldatakse, et tollimaksude kehtivuse pikendamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. |
| --- | --- |

(87)

Kuna küsimustikele ei vastatud ning kehtivate meetmete aegumise toetuseks puudusid kontrollitavad andmed, nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise korral, järeldatakse, et tollimaksude kehtivuse pikendamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid.

H.   JÄRELDUS

| (88) | Uurimine on näidanud, et Hiina eksportijad on uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud. Lisaks on tõendatud, et ühenduse turg on Hiina eksportijate jaoks atraktiivne, arvestades teiste eksportturgude hinnataset ning Hiina märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust. Seega oleks meetmete tühistamise korral tõenäoline, et ühenduse turule jõuaks suures mahus dumpinguhinnaga importi. |
| --- | --- |

(88)

Uurimine on näidanud, et Hiina eksportijad on uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud. Lisaks on tõendatud, et ühenduse turg on Hiina eksportijate jaoks atraktiivne, arvestades teiste eksportturgude hinnataset ning Hiina märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust. Seega oleks meetmete tühistamise korral tõenäoline, et ühenduse turule jõuaks suures mahus dumpinguhinnaga importi.

| (89) | Ühenduse tootmisharu olukord, mida iseloomustab tootmise, müügi ja tööhõive vähenemine ja ebapiisav kasum vaatlusalusel perioodil, oleks meetmete tühistamise korral väga tõenäoliselt raskustes, sest ühenduse turule paisatav Hiinast pärinev vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import suureneks veelgi. |
| --- | --- |

(89)

Ühenduse tootmisharu olukord, mida iseloomustab tootmise, müügi ja tööhõive vähenemine ja ebapiisav kasum vaatlusalusel perioodil, oleks meetmete tühistamise korral väga tõenäoliselt raskustes, sest ühenduse turule paisatav Hiinast pärinev vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import suureneks veelgi.

| (90) | Ühenduse huvide seisukohalt järeldatakse, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(90)

Ühenduse huvide seisukohalt järeldatakse, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes.

| (91) | Seega leitakse, et Hiinast pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(91)

Seega leitakse, et Hiinast pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

| (92) | Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Avalikustamise järel anti neile tähtaeg seisukohtade esitamiseks. Tähtaja jooksul ei saadud ühtegi märkust, mille tõttu oleks tulnud eeltoodud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(92)

Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Avalikustamise järel anti neile tähtaeg seisukohtade esitamiseks. Tähtaja jooksul ei saadud ühtegi märkust, mille tõttu oleks tulnud eeltoodud järeldusi muuta.

| (93) | Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Hiinast pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/1999, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 985/2003, |
| --- | --- |

(93)

Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Hiinast pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/1999, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 985/2003,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärineva ja CN-koodi ex 2519 90 90 (TARIC-kood 25199090*10) alla kuuluva magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Dumpinguvastase tollimaksu summa on:

| a) | vahe, mille poolest 112 euro suurune minimaalne impordihind tonni kohta erineb vabast netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimakse maha arvestatud, kõigil juhtudel, kui viimane on:






  — | madalam kui minimaalne impordihind, ning |
| --- | --- | --- |

a)

vahe, mille poolest 112 euro suurune minimaalne impordihind tonni kohta erineb vabast netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimakse maha arvestatud, kõigil juhtudel, kui viimane on:

—

madalam kui minimaalne impordihind, ning

| — | kehtestatud arve põhjal, mis on väljastatud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt vahetult ühenduses asuvale sõltumatule isikule (TARIC-lisakood A420); |
| --- | --- |

—

kehtestatud arve põhjal, mis on väljastatud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt vahetult ühenduses asuvale sõltumatule isikule (TARIC-lisakood A420);

| b) | null, kui ühenduse piiril kehtiv vaba netohind, millest ei ole tollimakse maha arvestatud, on kehtestatud arve põhjal, mis on väljastatud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt vahetult ühenduses asuvale sõltumatule isikule ja on võrdne või kõrgem kui minimaalne impordihind 112 eurot tonni kohta (TARIC-lisakood A420); |
| --- | --- |

b)

null, kui ühenduse piiril kehtiv vaba netohind, millest ei ole tollimakse maha arvestatud, on kehtestatud arve põhjal, mis on väljastatud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt vahetult ühenduses asuvale sõltumatule isikule ja on võrdne või kõrgem kui minimaalne impordihind 112 eurot tonni kohta (TARIC-lisakood A420);

| c) | võrdne väärtuselise tollimaksuga, mille määraks on 27,1 %, kõigil teistel juhtudel, mis ei kuulu punktide a ja b alla (TARIC-lisakood A999). |
| --- | --- |

c)

võrdne väärtuselise tollimaksuga, mille määraks on 27,1 %, kõigil teistel juhtudel, mis ei kuulu punktide a ja b alla (TARIC-lisakood A999).

Juhtudel, mil dumpinguvastane tollimaks on kehtestatud vastavalt artikli 1 lõike 2 punktile a ning kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklile 145, alandatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele. Makstav tollimaks on sel juhul võrdne minimaalse impordihinna alandatud määra ja ühenduse piiril enne tollivormistust kehtiva vaba netohinna alandatud määra vahega.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 159, 25.6.1999, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 985/2003 (ELT L 143, 11.6.2003, lk 1).

2

(3)  ELT L 143, 11.6.2003, lk 1.

3

(4)  EÜT L 145, 17.6.1993, lk 1.

4

(5)  ELT C 230, 26.9.2003, lk 2.

5

(6)  ELT C 138, 18.5.2004, lk 2.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

7

---

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/18

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 779/2005,

23. mai 2005,

millega lõpetatakse Ukrainast pärineva ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast meetmete eelseisva aegumisega seotud läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 821/94 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi “meetmed”) muu hulgas Ukrainast pärineva ränikarbiidi impordi suhtes. Pärast Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – “CEFIC”) taotlusel toimunud eesseisva meetmete aegumisega seotud läbivaatamist jättis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1100/2000 (3) meetmed esialgsele tasemele. 10 uue liikmesriigi ühinemisega 1. mail 2004 (edaspidi “EL 10”) toimunud Euroopa Liidu laienemise tulemusena muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 991/2004 (4) määrust (EÜ) nr 1100/2000, et komisjoni poolt heaks kiidetud kohustuse puhul oleks võimalik vabastada selle kohustuse raames ühendusse tulev import määrusega (EÜ) nr 1100/2000 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest. Otsustega 2004/498/EÜ (5) ja 2004/782/EÜ (6) kiitis komisjon heaks Ukraina eksporttootja Open Joint Stock Company “Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (“ZAC”) pakutud kohustused. |
| --- | --- |

(1)

Pärast meetmete eelseisva aegumisega seotud läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 821/94 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi “meetmed”) muu hulgas Ukrainast pärineva ränikarbiidi impordi suhtes. Pärast Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – “CEFIC”) taotlusel toimunud eesseisva meetmete aegumisega seotud läbivaatamist jättis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1100/2000 (3) meetmed esialgsele tasemele. 10 uue liikmesriigi ühinemisega 1. mail 2004 (edaspidi “EL 10”) toimunud Euroopa Liidu laienemise tulemusena muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 991/2004 (4) määrust (EÜ) nr 1100/2000, et komisjoni poolt heaks kiidetud kohustuse puhul oleks võimalik vabastada selle kohustuse raames ühendusse tulev import määrusega (EÜ) nr 1100/2000 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest. Otsustega 2004/498/EÜ (5) ja 2004/782/EÜ (6) kiitis komisjon heaks Ukraina eksporttootja Open Joint Stock Company “Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (“ZAC”) pakutud kohustused.

| (2) | Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu tegelik määr on Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi puhul 24 %. |
| --- | --- |

(2)

Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu tegelik määr on Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi puhul 24 %.

2.   Käesolev uurimine

| (3) | ZAC (“taotleja”) esitas komisjonile vahepealse osalise läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(3)

ZAC (“taotleja”) esitas komisjonile vahepealse osalise läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (4) | Taotlus põhines taotleja poolt esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel, mille järgi asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotleja väitis muu hulgas, et turumajanduslikku staatust puudutavad asjaolud olevat märkimisväärselt muutunud. Eelkõige väitis taotleja, et ta täitvat nüüd turumajandusliku staatuse kinnitamiseks esitatavaid nõudeid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Lisaks esitas taotleja tõendid näitamaks, et võrdlus oma kuludel/siseturuhindadel põhineva normaalväärtuse ja oma ekspordihindade vahel USAsse, mis kolmanda riigi turuna on võrreldav ELiga, viiks dumpingu vähenemiseni oluliselt allapoole praegust taset. Seetõttu väitis taotleja, et meetme jätkuv kohaldamine kehtival tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus põhines taotleja poolt esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel, mille järgi asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotleja väitis muu hulgas, et turumajanduslikku staatust puudutavad asjaolud olevat märkimisväärselt muutunud. Eelkõige väitis taotleja, et ta täitvat nüüd turumajandusliku staatuse kinnitamiseks esitatavaid nõudeid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Lisaks esitas taotleja tõendid näitamaks, et võrdlus oma kuludel/siseturuhindadel põhineva normaalväärtuse ja oma ekspordihindade vahel USAsse, mis kolmanda riigi turuna on võrreldav ELiga, viiks dumpingu vähenemiseni oluliselt allapoole praegust taset. Seetõttu väitis taotleja, et meetme jätkuv kohaldamine kehtival tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

| (5) | Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega algatas komisjon 7. jaanuaril 2004 teatega Euroopa Liidu Teatajas
   (7) osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpingu ja turumajandusliku staatusega seotud uurimisega ZACi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega algatas komisjon 7. jaanuaril 2004 teatega Euroopa Liidu Teatajas
   (7) osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpingu ja turumajandusliku staatusega seotud uurimisega ZACi suhtes.

| (6) | Komisjon saatis taotlejale algmääruse artikli 2 lõikele 7 vastava turumajandusliku staatuse küsimustiku ja taotluse vormi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis taotlejale algmääruse artikli 2 lõikele 7 vastava turumajandusliku staatuse küsimustiku ja taotluse vormi.

| (7) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja turumajandusliku staatuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Taotleja äriühingu valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja turumajandusliku staatuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Taotleja äriühingu valdustesse tehti kontrollkäik.

| (8) | Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”).

3.   Uurimisega seotud pooled

| (9) | Komisjon andis läbivaatuse algatamisest ametlikult teada eksportivale tootjale, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult, esitada teavet ja tõendusmaterjali ning taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja põhjendasid, et selleks on vajadus. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon andis läbivaatuse algatamisest ametlikult teada eksportivale tootjale, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult, esitada teavet ja tõendusmaterjali ning taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja põhjendasid, et selleks on vajadus.

| (10) | Sellega seoses tegid järgmised huvitatud isikud oma seisukohad teatavaks:






  a) | ühenduse tootjate assotsiatsioon:







  — | European Chemical Industry Council (CEFIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Sellega seoses tegid järgmised huvitatud isikud oma seisukohad teatavaks:

a)

ühenduse tootjate assotsiatsioon:

—

European Chemical Industry Council (CEFIC)

| b) | ühenduse tootja:







  — | Best-Business, Kunštát na Moravě, Tšehhi Vabariik |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse tootja:

—

Best-Business, Kunštát na Moravě, Tšehhi Vabariik

| c) | eksportiv tootja:







  — | Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye, Ukraina |
| --- | --- | --- |

c)

eksportiv tootja:

—

Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye, Ukraina

| d) | võrdlusriikide tootjad:







  — | Volzhsky Abrasive, Volshsky, Volgogradi piirkond, Venemaa |
| --- | --- | --- |

d)

võrdlusriikide tootjad:

—

Volzhsky Abrasive, Volshsky, Volgogradi piirkond, Venemaa

| — | Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brasiilia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brasiilia.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (11) | Käesoleva menetlusega hõlmatud toode on CN-koodi 2849 20 00 alla kuuluv ränikarbiid (edaspidi “ränikarbiid” või “vaatlusalune toode”). Ei leitud tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse tootega seotud asjaolud oleksid meetmete kehtestamisest saadik oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva menetlusega hõlmatud toode on CN-koodi 2849 20 00 alla kuuluv ränikarbiid (edaspidi “ränikarbiid” või “vaatlusalune toode”). Ei leitud tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse tootega seotud asjaolud oleksid meetmete kehtestamisest saadik oluliselt muutunud.

C.   UURIMISTULEMUSED

1.   Sissejuhatav märkus

| (12) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 on sellist liiki läbivaatamise eesmärk teha kindlaks vajadus meetmete jätkuvaks kohaldamiseks kehtival tasemel. Osalise vahepealse läbivaatamise käigus võib komisjon muu hulgas kaaluda, kas dumpingu asjaolud on oluliselt muutunud. Komisjon uuris kõiki taotleja esitatud väiteid ning asjaolusid, mis oleks võinud esialgsete meetmete kehtestamisest saadik oluliselt muutuda: turumajanduslik staatus, individuaalne kohtlemine, võrdlusriigi valik ja taotleja ekspordihinnad. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 on sellist liiki läbivaatamise eesmärk teha kindlaks vajadus meetmete jätkuvaks kohaldamiseks kehtival tasemel. Osalise vahepealse läbivaatamise käigus võib komisjon muu hulgas kaaluda, kas dumpingu asjaolud on oluliselt muutunud. Komisjon uuris kõiki taotleja esitatud väiteid ning asjaolusid, mis oleks võinud esialgsete meetmete kehtestamisest saadik oluliselt muutuda: turumajanduslik staatus, individuaalne kohtlemine, võrdlusriigi valik ja taotleja ekspordihinnad.

2.   Turumajanduslik staatus

| (13) | Taotleja taotles turumajanduslikku staatust algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning esitas turumajandusliku staatuse taotluse vormi algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Taotleja taotles turumajanduslikku staatust algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning esitas turumajandusliku staatuse taotluse vormi algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (14) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Ukrainast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende tootjate puhul, kes vastavad kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud viiele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Ukrainast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende tootjate puhul, kes vastavad kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud viiele kriteeriumile.

| (15) | Uurimine kinnitas, et taotleja ei vasta kõikidele kriteeriumitele.
  TURUMAJANDUSLIKU STAATUSE KRITEERIUMID









  Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| Allikas: taotleja täidetud ja komisjoni poolt kontrollitud turumajandusliku staatuse taotluse vorm. |

(15)

Uurimine kinnitas, et taotleja ei vasta kõikidele kriteeriumitele.

TURUMAJANDUSLIKU STAATUSE KRITEERIUMID

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

Täidetud

Allikas: taotleja täidetud ja komisjoni poolt kontrollitud turumajandusliku staatuse taotluse vorm.

| (16) | Uurimine näitas, et käimas oli ZACi erastamine Ukraina riigi järelevalve all. Erastamise raamides sõlmisid ZACi enamusaktsionär ja erainvestor lepingu riikliku organisatsiooniga. Kuni uurimisperioodi lõpuni oli ZACil mitu lepinguga kehtestatud kohustust, eelkõige seoses oma tööjõu ja tegevusega. Nende kohustuste täitmist kontrollis riik igal aastal ning kohustuste mittetäitmise korral kohaldati sanktsioone. Leiti, et lepinguga kehtestatud tingimused lähevad kaugemale tingimustest, millega erainvestor nõustuks tavapärastes turumajanduslikes oludes. Seetõttu järeldatakse, et ZACi tööjõu, toodangu ja müügiga seonduvad otsused ei olnud tehtud vastavalt turul valitsevale pakkumise ja nõudmise vahekorrale. Pigem oli nende otsuste puhul tegemist riigi olulise vahelesekkumisega. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine näitas, et käimas oli ZACi erastamine Ukraina riigi järelevalve all. Erastamise raamides sõlmisid ZACi enamusaktsionär ja erainvestor lepingu riikliku organisatsiooniga. Kuni uurimisperioodi lõpuni oli ZACil mitu lepinguga kehtestatud kohustust, eelkõige seoses oma tööjõu ja tegevusega. Nende kohustuste täitmist kontrollis riik igal aastal ning kohustuste mittetäitmise korral kohaldati sanktsioone. Leiti, et lepinguga kehtestatud tingimused lähevad kaugemale tingimustest, millega erainvestor nõustuks tavapärastes turumajanduslikes oludes. Seetõttu järeldatakse, et ZACi tööjõu, toodangu ja müügiga seonduvad otsused ei olnud tehtud vastavalt turul valitsevale pakkumise ja nõudmise vahekorrale. Pigem oli nende otsuste puhul tegemist riigi olulise vahelesekkumisega.

| (17) | Lisaks leiti, et raamatupidamisarvestus ja selle auditeerimine ei olnud usaldusväärsed. Nii sai ZAC muuta raamatupidamisprogrammis sisalduvaid põhiandmeid (lõpetatud aruandeperioodi kuupäevi ja väärtusi) ning teatavate finantstehingute jälgitavus ei olnud ZACi raamatupidamisarvestuses võimalik. Neid tõsiseid puudusi ei olnud märgitud auditeerimisaruandes. Seepärast leitakse, et ZACil puudub üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida rakendatakse kõikidel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks leiti, et raamatupidamisarvestus ja selle auditeerimine ei olnud usaldusväärsed. Nii sai ZAC muuta raamatupidamisprogrammis sisalduvaid põhiandmeid (lõpetatud aruandeperioodi kuupäevi ja väärtusi) ning teatavate finantstehingute jälgitavus ei olnud ZACi raamatupidamisarvestuses võimalik. Neid tõsiseid puudusi ei olnud märgitud auditeerimisaruandes. Seepärast leitakse, et ZACil puudub üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida rakendatakse kõikidel eesmärkidel.

| (18) | Lõpuks selgus, et seoses riigile kuuluvate sõjaväeliste kaitseobjektide paigutamisega varade poolele ja nende kulumi arvestamisega on ZACi varaline seisund, tootmiskulud ja rahaline olukord mõjutatud endisest mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutustest. Samuti moonutatakse tootmiskulusid, kuna ZAC on erastamisprotsessi käigus vastu võtnud investori antud intressivaba laenu. |
| --- | --- |

(18)

Lõpuks selgus, et seoses riigile kuuluvate sõjaväeliste kaitseobjektide paigutamisega varade poolele ja nende kulumi arvestamisega on ZACi varaline seisund, tootmiskulud ja rahaline olukord mõjutatud endisest mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutustest. Samuti moonutatakse tootmiskulusid, kuna ZAC on erastamisprotsessi käigus vastu võtnud investori antud intressivaba laenu.

| (19) | Eelneva põhjal otsustati, et kõiki algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumeid ei ole täidetud ning et turumajanduslikud tingimused ei ole taotleja puhul domineerivad. |
| --- | --- |

(19)

Eelneva põhjal otsustati, et kõiki algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumeid ei ole täidetud ning et turumajanduslikud tingimused ei ole taotleja puhul domineerivad.

| (20) | Komisjon teavitas taotlejat ja ühenduse tööstust üksikasjalikult eespool nimetatud otsustest ja andis neile võimaluse märkuste esitamiseks. Ühenduse tööstus toetas komisjoni otsuseid. Taotleja esitatud märkused ei andnud põhjust muuta otsust turumajandusliku staatuse kohta. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon teavitas taotlejat ja ühenduse tööstust üksikasjalikult eespool nimetatud otsustest ja andis neile võimaluse märkuste esitamiseks. Ühenduse tööstus toetas komisjoni otsuseid. Taotleja esitatud märkused ei andnud põhjust muuta otsust turumajandusliku staatuse kohta.

3.   Individuaalne kohtlemine

| (21) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada põhjendatud väidete alusel, et kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(21)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada põhjendatud väidete alusel, et kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid on täidetud.

| (22) | Taotleja esitas ka taotluse individuaalse dumpinguvastase eritollimaksu kehtestamiseks, juhul kui turumajanduslikku staatust ei kinnitata. Uurimine ei viidanud teistele vaatlusaluse toote tootjatele Ukrainas, vaid näitas hoopis, et taotleja on Ukrainas ainuke teadaolev vaatlusaluse toote tootja. Niisugusel juhul leitakse, et individuaalse kohtlemise küsimust ei teki, sest individuaalne dumpingu erimarginaal oleks identne üleriigilise dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(22)

Taotleja esitas ka taotluse individuaalse dumpinguvastase eritollimaksu kehtestamiseks, juhul kui turumajanduslikku staatust ei kinnitata. Uurimine ei viidanud teistele vaatlusaluse toote tootjatele Ukrainas, vaid näitas hoopis, et taotleja on Ukrainas ainuke teadaolev vaatlusaluse toote tootja. Niisugusel juhul leitakse, et individuaalse kohtlemise küsimust ei teki, sest individuaalne dumpingu erimarginaal oleks identne üleriigilise dumpingumarginaaliga.

4.   Võrdlusriik

| (23) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus mitteturumajanduslike riikide puhul ja üleminekujärgus riikide puhul, (kui nende turumajanduslikku staatust ei ole võimalik kinnitada), võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Taotleja väitis, et esialgses uurimises võrdlusriigina kasutatud Brasiilia ei ole sobiv ning et käesolevas vahepealses läbivaatamises tuleks Venemaa määrata kõige sobivamaks, kui mitte ainukeseks sobivaks võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel Ukraina puhul. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus mitteturumajanduslike riikide puhul ja üleminekujärgus riikide puhul, (kui nende turumajanduslikku staatust ei ole võimalik kinnitada), võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Taotleja väitis, et esialgses uurimises võrdlusriigina kasutatud Brasiilia ei ole sobiv ning et käesolevas vahepealses läbivaatamises tuleks Venemaa määrata kõige sobivamaks, kui mitte ainukeseks sobivaks võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel Ukraina puhul.

| (24) | Seisukohad, mis taotleja esitas Venemaa poolt, põhinesid väidetavatel faktidel, et i) Venemaa juurdepääs toorainele, energiaressurssidele ja muudele tähtsamatele sisenditele, tootmises kasutatav tehnoloogia ja tootmise ulatus on võrreldavad Ukrainaga ii) Venemaa omamaine müük on tüüpiline, sest omamaise kogumüügi maht ületab 5 % Ukraina eksportmüügi kogumahust iii) konkurentsi olukord Venemaal on võrreldav Ukrainaga. |
| --- | --- |

(24)

Seisukohad, mis taotleja esitas Venemaa poolt, põhinesid väidetavatel faktidel, et i) Venemaa juurdepääs toorainele, energiaressurssidele ja muudele tähtsamatele sisenditele, tootmises kasutatav tehnoloogia ja tootmise ulatus on võrreldavad Ukrainaga ii) Venemaa omamaine müük on tüüpiline, sest omamaise kogumüügi maht ületab 5 % Ukraina eksportmüügi kogumahust iii) konkurentsi olukord Venemaal on võrreldav Ukrainaga.

| (25) | Komisjon kaalus taotleja ettepanekut. Kõigepealt võeti arvesse seda, et vaatlusaluse toote Venemaalt pärinev eksport leiti esialgse uurimise käigus olevat dumpinguhinnaga. Üksnes selline olukord tähendab juba ebakorrapärasust normaalväärtuse ja ekspordihinna suhtes ning teeb Venemaa sobivuse võrdlusriigina küsitavaks. Kõnealusest täheldusest hoolimata ning taotleja selgesõnalisel taotlusel kutsusid komisjoni talitused Venemaa eksportivaid tootjaid tegema koostööd kõnealuse menetluse käigus. Venemaa ettevõte ei ole siiski teinud koostööd. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon kaalus taotleja ettepanekut. Kõigepealt võeti arvesse seda, et vaatlusaluse toote Venemaalt pärinev eksport leiti esialgse uurimise käigus olevat dumpinguhinnaga. Üksnes selline olukord tähendab juba ebakorrapärasust normaalväärtuse ja ekspordihinna suhtes ning teeb Venemaa sobivuse võrdlusriigina küsitavaks. Kõnealusest täheldusest hoolimata ning taotleja selgesõnalisel taotlusel kutsusid komisjoni talitused Venemaa eksportivaid tootjaid tegema koostööd kõnealuse menetluse käigus. Venemaa ettevõte ei ole siiski teinud koostööd.

| (26) | Neil põhjustel leiti, et Venemaad ei saa valida sobivaks võrdlusriigiks, et määrata Ukraina puhul kindlaks normaalväärtus. Pealegi ei leitud tõendeid, mis vihjaksid sellele, et esialgse uurimise võrdlusriigiga seotud asjaolud oleksid muutunud taotleja kasuks. |
| --- | --- |

(26)

Neil põhjustel leiti, et Venemaad ei saa valida sobivaks võrdlusriigiks, et määrata Ukraina puhul kindlaks normaalväärtus. Pealegi ei leitud tõendeid, mis vihjaksid sellele, et esialgse uurimise võrdlusriigiga seotud asjaolud oleksid muutunud taotleja kasuks.

5.   Ekspordihind

| (27) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 on ekspordihind ekspordiriigist ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Juhul kui ekspordihind puudub, võib ekspordihinna arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna põhjal, millega imporditud tooted esmakordselt sõltumatule ostjale edasi müüakse või mis tahes põhjendatud alusel, kui tooteid ei müüda edasi sõltumatule ostjale või ei müüda edasi sellistena nagu need imporditi. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 on ekspordihind ekspordiriigist ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Juhul kui ekspordihind puudub, võib ekspordihinna arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna põhjal, millega imporditud tooted esmakordselt sõltumatule ostjale edasi müüakse või mis tahes põhjendatud alusel, kui tooteid ei müüda edasi sõltumatule ostjale või ei müüda edasi sellistena nagu need imporditi.

| (28) | Taotleja kinnitas, et seoses ekspordihindadega on asjaolud muutunud ja väitis, et tüüpilise ühendusse suunduva ekspordi puudumisel tuleks kasutada selle asemel ühendusega võrreldava ELi välise turu ekspordihindu põhjendatud alusena dumpingumarginaali kehtestamiseks. Selleks pakkus taotleja Ameerika Ühendriike või EL10. |
| --- | --- |

(28)

Taotleja kinnitas, et seoses ekspordihindadega on asjaolud muutunud ja väitis, et tüüpilise ühendusse suunduva ekspordi puudumisel tuleks kasutada selle asemel ühendusega võrreldava ELi välise turu ekspordihindu põhjendatud alusena dumpingumarginaali kehtestamiseks. Selleks pakkus taotleja Ameerika Ühendriike või EL10.

| (29) | Komisjon kaalus taotleja ettepanekuid, sest väga erandlikes olukordades võib tõepoolest võtta normaalväärtusega võrdlemisel aluseks ekspordihindu kolmandatesse riikidesse. Kõnealusel juhul leiti siiski, et taotleja USAsse suunduvad ekspordi kogused ei olnud uurimisperioodi vältel tüüpilised, nii et küsimust USAsse suunduva ekspordi hindade kasutamise kohasuse suhtes ei tekkinud. Seega ei rahuldatud taotlust võtta dumpinguarvutuse aluseks USAsse suunduva ekspordi hinnad. Ka ei leitud tõendeid, mis viitaksid sellele, et üksnes EL10 ekspordihindade kasutamine oleks taotlejale soodne. Lõpetuseks kinnitatakse, et uurimisperioodi vältel ei leitud tüüpilisi müüke ühendusse. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kaalus taotleja ettepanekuid, sest väga erandlikes olukordades võib tõepoolest võtta normaalväärtusega võrdlemisel aluseks ekspordihindu kolmandatesse riikidesse. Kõnealusel juhul leiti siiski, et taotleja USAsse suunduvad ekspordi kogused ei olnud uurimisperioodi vältel tüüpilised, nii et küsimust USAsse suunduva ekspordi hindade kasutamise kohasuse suhtes ei tekkinud. Seega ei rahuldatud taotlust võtta dumpinguarvutuse aluseks USAsse suunduva ekspordi hinnad. Ka ei leitud tõendeid, mis viitaksid sellele, et üksnes EL10 ekspordihindade kasutamine oleks taotlejale soodne. Lõpetuseks kinnitatakse, et uurimisperioodi vältel ei leitud tüüpilisi müüke ühendusse.

6.   Järeldus

| (30) | Eespool esitatu põhjal ei olnud võimalik kinnitada taotleja turumajanduslikku staatust. Individuaalne kohtlemine ei tule kõnealusel juhul arvesse. Lisaks lükati tagasi kõik ülejäänud taotleja esitatud ja komisjoni uuritud nõuded seoses võrdlusriigi valikuga ja taotleja ekspordihindadega. Selle põhjal leitakse, et dumpingu asjaolud ei ole oluliselt muutunud võrreldes valitsenud olukorraga uurimisperioodil, mis võeti aluseks esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimisel. Seetõttu leitakse, et ühendusse imporditava Ukrainast pärit ränikarbiidi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata või tühistamata, |
| --- | --- |

(30)

Eespool esitatu põhjal ei olnud võimalik kinnitada taotleja turumajanduslikku staatust. Individuaalne kohtlemine ei tule kõnealusel juhul arvesse. Lisaks lükati tagasi kõik ülejäänud taotleja esitatud ja komisjoni uuritud nõuded seoses võrdlusriigi valikuga ja taotleja ekspordihindadega. Selle põhjal leitakse, et dumpingu asjaolud ei ole oluliselt muutunud võrreldes valitsenud olukorraga uurimisperioodil, mis võeti aluseks esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimisel. Seetõttu leitakse, et ühendusse imporditava Ukrainast pärit ränikarbiidi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata või tühistamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga lõpetatakse Ukrainast pärineva ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine.

2.   Määrusega (EÜ) nr 1100/2000 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks säilitatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 94, 13.4.1994, lk 21. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1786/97 (EÜT L 254, 17.9.1997, lk 6).

2

(3)  EÜT L 125, 26.5.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 18.

4

(5)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 88.

5

(6)  ELT L 344, 20.11.2004, lk 37.

6

(7)  ELT C 3, 7.1.2004, lk 4.

7

---

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 780/2005,

24. mai 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 24. mai 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 85,0 |
| 204 | 84,2 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 88,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 59,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,1 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,3 |
| 204 | 39,0 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 47,9 |
| 388 | 54,6 |
| 400 | 48,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 60,9 |
| 999 | 56,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 62,1 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 64,3 |
| 624 | 61,9 |
| 999 | 73,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,0 |
| 400 | 101,0 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 59,6 |
| 512 | 67,8 |
| 524 | 72,2 |
| 528 | 67,7 |
| 720 | 61,8 |
| 804 | 97,5 |
| 999 | 78,0 |
| 0809 20 95 | 400 | 385,0 |
| 999 | 385,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

85,0

204

84,2

212

97,2

999

88,8

0707 00 05

052

88,0

204

30,3

999

59,2

0709 90 70

052

88,1

624

50,3

999

69,2

0805 10 20

052

48,3

204

39,0

212

108,2

220

47,9

388

54,6

400

48,8

528

45,4

624

60,9

999

56,6

0805 50 10

052

107,2

388

62,1

400

69,6

528

64,3

624

61,9

999

73,0

0808 10 80

388

96,0

400

101,0

404

78,7

508

59,6

512

67,8

524

72,2

528

67,7

720

61,8

804

97,5

999

78,0

0809 20 95

400

385,0

999

385,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 781/2005,

24. mai 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2320/2002 peab komisjon võtma vastu meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks kogu Euroopa Ühenduses. Komisjoni 4. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite (2) rakendamiseks, oli esimene selliseid meetmeid sisaldav õigusakt. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2320/2002 peab komisjon võtma vastu meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks kogu Euroopa Ühenduses. Komisjoni 4. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite (2) rakendamiseks, oli esimene selliseid meetmeid sisaldav õigusakt.

| (2) | Vaja on meetmeid, mis täpsustaksid ühiseid põhistandardeid. |
| --- | --- |

(2)

Vaja on meetmeid, mis täpsustaksid ühiseid põhistandardeid.

| (3) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2320/2002 ja selleks, et hoida ära ebaseaduslikku tegevust, on määruse (EÜ) nr 622/2003 lisas sätestatud meetmed salajased ega kuulu avaldamisele. Sama kehtib ka kõigi muudatuste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2320/2002 ja selleks, et hoida ära ebaseaduslikku tegevust, on määruse (EÜ) nr 622/2003 lisas sätestatud meetmed salajased ega kuulu avaldamisele. Sama kehtib ka kõigi muudatuste kohta.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 622/2003 tuleb vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 622/2003 tuleb vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Määruse (EÜ) nr 622/2003 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Käesolev lisa on konfidentsiaalne, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 622/2003 artiklis 3.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 89, 5.4.2003, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 68/2004 (ELT L 10, 16.1.2004, lk 14).

2

---

LISA

Vastavalt artiklile 1 on lisa salajane ega kuulu avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 782/2005,

24. mai 2005,

millega kehtestatakse jäätmestatistika tulemuste edastamise vorming

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 6 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 kohaselt peab komisjon vastu võtma kõnealuse määruse rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 kohaselt peab komisjon vastu võtma kõnealuse määruse rakendamiseks vajalikud meetmed.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 punktile e peab komisjon kehtestama liikmesriikide tulemuste edastamiseks nõuetekohase vormi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 punktile e peab komisjon kehtestama liikmesriikide tulemuste edastamiseks nõuetekohase vormi.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Jäätmestatistika tulemuste komisjonile (Eurostatile) edastamise nõuetekohane vorm on esitatud käesoleva määruse lisas.

Liikmesriigid kasutavad seda vormi vaatlusaasta 2004 ja järgnevate vaatlusaastate andmete suhtes.

Artikkel 2

Liikmesriigid saadavad komisjonile (Eurostatile) määrusega (EÜ) nr 2150/2002 nõutavad andmed ja metaandmed elektroonilisel kujul vastavalt komisjoni (Eurostati) valitud andmevahetusstandardile.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 574/2004 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15).

1

(2)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

2

---

LISA

Jäätmestatistika tulemuste edastamise vorm

Andmed tuleb edastada süsteemist sõltumatult. Andmed tuleb edastada kooskõlas komisjoni (Eurostati) valitud andmevahetusstandardiga.

Andmekogumid

Jäätmestatistikat käsitleva määrusega (EÜ) nr 2150/2002 hõlmatud valdkond koosneb viiest andmekogumist:

| — | Jäätmeteke (GENER) |
| --- | --- |

—

Jäätmeteke (GENER)

| — | Põletamine (INCIN) |
| --- | --- |

—

Põletamine (INCIN)

| — | Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada (RECOV) |
| --- | --- |

—

Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada (RECOV)

| — | Kõrvaldamine (DISPO) |
| --- | --- |

—

Kõrvaldamine (DISPO)

| — | Taaskasutamis- ja kõrvaldamisrajatiste arv ja võimsus; jäätmekogumissüsteemi ulatus NUTS 2. tasandi piirkondade kaupa (REGIO). |
| --- | --- |

—

Taaskasutamis- ja kõrvaldamisrajatiste arv ja võimsus; jäätmekogumissüsteemi ulatus NUTS 2. tasandi piirkondade kaupa (REGIO).

Iga kogumi kohta tuleb esitada andmefail. Faili nimi koosneb kuuest osast:

| Valdkond | 5 | Väärtus: WASTE |
| --- | --- | --- |
| Kogum | 5 | GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO |
| Korrapärasus | 2 | Väärtus: “A2” |
| Riigi kood | 2 | Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A) |
| Aasta | 4 | Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004) |
| Ajavahemik | 4 | Väärtus: “0000” (null, null, null, null) aastaandmete tähistamiseks |

Valdkond

5

Väärtus: WASTE

Kogum

5

GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO

Korrapärasus

2

Väärtus: “A2”

Riigi kood

2

Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A)

Aasta

4

Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004)

Ajavahemik

4

Väärtus: “0000” (null, null, null, null) aastaandmete tähistamiseks

Faili nime osad eraldatakse alakriipsuga. Kasutatakse tekstiformaati. Näiteks Belgia jäätmetekke andmekogumi faili nimi on WASTE_GENER_A2_BE_2004_0000.

Puuduvad väärtused

Ühtki liigituse väärtust (jäätmeliik, majandustegevus, NUTS 2. tasandi piirkond, jäätmekäitlusrajatise liik) ei või märkimata jätta. Iga liigituse või nende kombinatsiooni kohta tuleb teha kanne. Kui mõnda kombinatsiooni ei esine, tuleb selle kohta märkida “0” (null). Kui mõne väärtuse kohta andmed puuduvad, tuleb ikkagi teha nõuetekohane märge andmete puudumise kohta (märgitakse tähega “M”). Puuduvate väärtuste kohta tuleb esitada selgitus kvaliteediaruandes; puuduvad väärtused võivad tuleneda näiteks kasutatud meetoditest. Tähtis on eristada väärtust “0” ja puuduvaid väärtusi, kuna koondandmeid ei saa arvutada puuduvate väärtuste korral. Kui kombinatsioon pole loogiliselt võimalik, märgitakse lahtrisse “L”, nagu näiteks kombinatsiooni “kodumajapidamises tekkivad tööstuslikud reovee puhastussetted” puhul. Järjepidevuse kontrolli ja vigade parandamise otstarbel tuleb esitada ka kogusummad.

Konfidentsiaalsus

Konfidentsiaalsete andmete esitamisel tuleb need nõuetekohaselt tähistada kui konfidentsiaalsed. Milliseid andmeid loetakse konfidentsiaalseteks, sõltub siseriiklikest konfidentsiaalsuse põhimõtetest. Üldiselt võiksid andmed olla konfidentsiaalsed, kui nende andmete avalikustamisel võib andmete esitaja isikusamasus ilmsiks tulla. See kehtib juhul kui andmed pärinevad ühelt või kahelt vastajalt või kui ühelt või kahelt vastajalt saadud andmed on ülekaalus. Riigiasutuste esitatud andmeid ei peeta üldiselt konfidentsiaalseteks.

Ka sekundaarse konfidentsiaalsusega andmed tuleb tähistada. Sekundaarse konfidentsiaalsuse puhul tuleb siiski tagada vahe- ja kogusummade kättesaadavus avaldamiseks. Komisjon (Eurostat) kasutab konfidentsiaalseid andmeid EL koondandmete arvutamiseks ilma liikmesriigi tasandil konfidentsiaalset teavet avalikustamata.

Meetmed

Kõik väljad peavad olema tähtnumbrilised, st ei tohi kasutada eraldus- ega kümnendmärgistust, välja arvatud väärtuse märkimiseks. Jäätmehulka väljendatakse tuhandetes tonnides aasta kohta kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Hindamismeetod ei võimalda alati kolme kümnendkoha täpsust. Sellisel juhul esitatakse väärtus üksnes tüvenumbritega. Kõikide jäätmekategooriate puhul arvutatakse jäätmekogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel, reoveesetete (kirjed 11, 12, 40) puhul ka tuhandetes kuivaine tonnides. Ka jäätmekäitluse andmekogumites mõõdetakse reoveesetteid nii (tavaliste) märgade jäätmetena kui kuivainena. Seda meetodit rakendatakse üksnes juhul, kui reoveesetted esitatakse eraldi kirjena, st tavaliste setete (kirje 12) puhul põletamis- ja kõrvaldamisviisi kogumites.

Jäätmekäitlusrajatiste arvu väljendatakse täisarvuga. Jäätmekäitlemisvõimsusi mõõdetakse mitmel erineval moel sõltuvalt taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingutest (vt loetelu I). Võrreldavuse tagamise eesmärgil eelistatakse põletusvõimsuse väljendamist tuhandetes tonnides. Põletusvõimsust võib väljendada ka teradžaulides (1012 džauli), kui see mõnel riigil võimalik on. Kui riigil pole võimalik põletusvõimsust väljendada teradžaulides, tuleb see väärtus märkida puuduvaks väärtuseks (märkida “M”). Taaskasutamisvõimsust väljendatakse tuhandetes tonnides. Kõrvaldamisvõimsust esitatakse kas kuupmeetrites või tonnides sõltuvalt kõrvaldamisviisist. Ainult tuhandetes tonnides esitatud väärtused väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega, kõik muud väärtused väljendatakse täisarvudes.

Segatud kodumajapidamisjäätmete ja samalaadsete jäätmete kogumise süsteemi ulatus tuleb esitada kas protsendimäärana elanikkonnast või protsendimäärana eluruumidest.

Andmete muutmine

Jäätmekäitluse andmekogumid tuleb esitada täielikke andmeid sisaldavate eraldi failidena. Näiteks jäätmetekke kogumis on 51 jäätmekategooriat 21 NACE rühmana märjalt mõõdetuna ning 3 jäätmekategooriat 21 NACE rühmana ja kuivaines mõõdetuna. Selles andmekogumis on 1 134 kannet.

Muudetud andmed tuleb samuti esitada täielike andmekogumitena ja muudetud lahtritesse nõuetekohaselt märkida “R”. Esialgsete andmete juurde märgitakse “P” (ajakohastamisnõude tähistamiseks). Esialgsed andmed tuleb alati uuesti läbi vaadata. Nii esialgsete kui muudetud andmete kohta tuleb kvaliteediaruandes esitada selgitus.

1. kogum:   Jäätmeteke

| Väli | Maksimumpikkus | Väärtused |
| --- | --- | --- |
| Valdkond | 8 | Väärtus: WASTE |
| Kogum | 6 | Väärtus: GENER (kogum koosneb 51 × 21 kandest märgade jäätmetena ja 3 × 21 kandest kuivainena mõõdetult riigi kohta) |
| Riigi kood | 2 | Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A) |
| Aasta: | 4 | Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004) |
| Jäätmekirje | 2 | Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu B) |
| Tegevuse kirje | 2 | Kood, mis viitab NACE-le (vt loetelu C) |
| Märg/kuiv | 1 | Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W), reoveesetete (kirjed 11, 12, 40) puhul ka kuivainena (kood D) |
| Tekkivad jäätmed | 12 | Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L” |
| Ajakohastamise tähis | 1 | Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks |
| Konfidentsiaalsuse tähis | 1 | Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D) |

Väli

Maksimumpikkus

Väärtused

Valdkond

8

Väärtus: WASTE

Kogum

6

Väärtus: GENER (kogum koosneb 51 × 21 kandest märgade jäätmetena ja 3 × 21 kandest kuivainena mõõdetult riigi kohta)

Riigi kood

2

Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A)

Aasta:

4

Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004)

Jäätmekirje

2

Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu B)

Tegevuse kirje

2

Kood, mis viitab NACE-le (vt loetelu C)

Märg/kuiv

1

Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W), reoveesetete (kirjed 11, 12, 40) puhul ka kuivainena (kood D)

Tekkivad jäätmed

12

Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L”

Ajakohastamise tähis

1

Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks

Konfidentsiaalsuse tähis

1

Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D)

2. kogum:   Põletamine

| Väli | Maksimumpikkus | Väärtused |
| --- | --- | --- |
| Valdkond | 8 | Väärtus: WASTE |
| Kogum | 6 | Väärtus: INCIN (kogum koosneb 17 × 2 kandest märgade jäätmetena ja 1 × 2 kandest kuivainena mõõdetult iga NUTS 1. tasandi piirkonna kohta) |
| Riigi kood | 2 | Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A) |
| Aasta | 4 | Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004) |
| NUTS 1 kood | 3 | Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; (1) riigi kogusumma kohta märkida “TT” |
| Jäätmekirje | 2 | Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu E) |
| Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming | 1 | Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (2) (vt loetelu F); ainult toimingute 1 ja 2 puhul |
| Märg/kuiv | 1 | Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W), reoveesetete (kirje 12) puhul ka kuivainena (kood D) |
| Põletatud jäätmed | 12 | Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L” |
| Ajakohastamise tähis | 1 | Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks |
| Konfidentsiaalsuse tähis | 1 | Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D) |

Väli

Maksimumpikkus

Väärtused

Valdkond

8

Väärtus: WASTE

Kogum

6

Väärtus: INCIN (kogum koosneb 17 × 2 kandest märgade jäätmetena ja 1 × 2 kandest kuivainena mõõdetult iga NUTS 1. tasandi piirkonna kohta)

Riigi kood

2

Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A)

Aasta

4

Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004)

NUTS 1 kood

3

Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; (1) riigi kogusumma kohta märkida “TT”

Jäätmekirje

2

Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu E)

Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming

1

Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (2) (vt loetelu F); ainult toimingute 1 ja 2 puhul

Märg/kuiv

1

Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W), reoveesetete (kirje 12) puhul ka kuivainena (kood D)

Põletatud jäätmed

12

Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L”

Ajakohastamise tähis

1

Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks

Konfidentsiaalsuse tähis

1

Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D)

3. kogum:   Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada (v.a jäätmete energiakasutus)

| Väli | Maksimumpikkus | Väärtused |
| --- | --- | --- |
| Valdkond | 8 | Väärtus: WASTE |
| Kogum | 6 | Väärtus: RECOV (kogum koosneb 20 kandest iga NUTS 1. tasandi piirkonna kohta) |
| Riigi kood | 2 | Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A) |
| Aasta | 4 | Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004) |
| NUTS 1 kood | 3 | Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; riigi kogusumma kohta märkida “TT” |
| Jäätmekirje | 2 | Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu G) |
| Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming | 1 | Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (vt loetelu F); ainult toimingu 3 puhul |
| Märg/kuiv | 1 | Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W) |
| Taaskasutatud jäätmed | 12 | Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876 Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L” |
| Ajakohastamise tähis | 1 | Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks |
| Konfidentsiaalsuse tähis | 1 | Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D) |

Väli

Maksimumpikkus

Väärtused

Valdkond

8

Väärtus: WASTE

Kogum

6

Väärtus: RECOV (kogum koosneb 20 kandest iga NUTS 1. tasandi piirkonna kohta)

Riigi kood

2

Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A)

Aasta

4

Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004)

NUTS 1 kood

3

Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; riigi kogusumma kohta märkida “TT”

Jäätmekirje

2

Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu G)

Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming

1

Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (vt loetelu F); ainult toimingu 3 puhul

Märg/kuiv

1

Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W)

Taaskasutatud jäätmed

12

Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876 Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L”

Ajakohastamise tähis

1

Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks

Konfidentsiaalsuse tähis

1

Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D)

4. kogum:   Kõrvaldamine (muu kui põletamine)

| Väli | Maksimumpikkus | Väärtused |
| --- | --- | --- |
| Valdkond | 8 | Väärtus: WASTE |
| Kogum | 6 | Väärtus: DISPO (kogum koosneb 19 × 2 kandest märgade jäätmetena ja 1 × 2 kandest kuivainena mõõdetult iga NUTS 1. tasandi piirkonna kohta) |
| Riigi kood | 2 | Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A) |
| Aasta | 4 | Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004) |
| NUTS 1 kood | 3 | Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; riigi kogusumma kohta märkida “TT” |
| Jäätmekirje | 2 | Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu H) |
| Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming | 1 | Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (vt loetelu F); ainult toimingute 4 ja 5 puhul |
| Märg/kuiv | 1 | Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W), reoveesetete (kirje 12) puhul ka kuivainena (kood D) |
| Kõrvaldatud jäätmed | 12 | Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L” |
| Ajakohastamise tähis | 1 | Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks |
| Konfidentsiaalsuse tähis | 1 | Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D) |

Väli

Maksimumpikkus

Väärtused

Valdkond

8

Väärtus: WASTE

Kogum

6

Väärtus: DISPO (kogum koosneb 19 × 2 kandest märgade jäätmetena ja 1 × 2 kandest kuivainena mõõdetult iga NUTS 1. tasandi piirkonna kohta)

Riigi kood

2

Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A)

Aasta

4

Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004)

NUTS 1 kood

3

Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; riigi kogusumma kohta märkida “TT”

Jäätmekirje

2

Kood, mis viitab Euroopa jäätmeloendile-Stat/variant 3 (vt loetelu H)

Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming

1

Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (vt loetelu F); ainult toimingute 4 ja 5 puhul

Märg/kuiv

1

Kõikide jäätmekategooriate puhul kogus (tavaliste) märgade jäätmete alusel (kood W), reoveesetete (kirje 12) puhul ka kuivainena (kood D)

Kõrvaldatud jäätmed

12

Kogus tuhandetes tonnides aastas. Kogust väljendatakse reaalarvuna kolme kümnendkoha täpsusega. Kümnendkoht eraldatakse komaga. Näiteks: 19,876. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L”

Ajakohastamise tähis

1

Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks

Konfidentsiaalsuse tähis

1

Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D)

5. kogum:   Taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute arv ja võimsus ning jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkond piirkonniti

| Väli | Maksimumpikkus | Väärtused |
| --- | --- | --- |
| Valdkond | 8 | Väärtus: WASTE |
| Kogum | 6 | Väärtus: REGIO (kogum koosneb 14st kandest NUTS 2. tasandi piirkonna kohta) |
| Riigi kood | 2 | Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A) |
| Aasta | 4 | Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004) |
| NUTS 3 kood | 4 | Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; riigi kogusumma kohta märkida “TT” |
| Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming | 1 | Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (vt loetelu F); jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkonna puhul jäetakse tühjaks |
| Muutujad | 1 | Rajatiste hulk (“N”), võimsus (“C”) või jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkond (“P”) |
| Mõõt | 1 | Võimsuse mõõdu kood taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu järgi (vt loetelu I); rajatiste hulga kood “N”, jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkonna kood “P” ja jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud eluruumide kood “D” |
| Väärtus | 12 | Kõiki väärtusi (rajatiste hulka, jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkonna ja eluruumide protsendimäära ning võimsust) väljendatakse täisarvuga. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L” |
| Ajakohastamise tähis | 1 | Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks |
| Konfidentsiaalsuse tähis | 1 | Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D) |

Väli

Maksimumpikkus

Väärtused

Valdkond

8

Väärtus: WASTE

Kogum

6

Väärtus: REGIO (kogum koosneb 14st kandest NUTS 2. tasandi piirkonna kohta)

Riigi kood

2

Kahetäheline riigi kood (vt loetelu A)

Aasta

4

Vaatlusaasta (esimene vaatlusaasta on 2004)

NUTS 3 kood

4

Piirkonna NUTS kood vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003; riigi kogusumma kohta märkida “TT”

Taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming

1

Kood, mis viitab direktiivi 75/442/EMÜ lisadele (vt loetelu F); jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkonna puhul jäetakse tühjaks

Muutujad

1

Rajatiste hulk (“N”), võimsus (“C”) või jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkond (“P”)

Mõõt

1

Võimsuse mõõdu kood taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu järgi (vt loetelu I); rajatiste hulga kood “N”, jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkonna kood “P” ja jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud eluruumide kood “D”

Väärtus

12

Kõiki väärtusi (rajatiste hulka, jäätmete kogumise süsteemiga hõlmatud elanikkonna ja eluruumide protsendimäära ning võimsust) väljendatakse täisarvuga. Sellele väljale tuleb alati väärtus märkida. Kui kombinatsiooni ei esine, märgitakse väärtuseks “0” (null). Andmete puudumise korral märkida “M”. Loogiliselt võimatu kombinatsiooni korral märkida “L”

Ajakohastamise tähis

1

Esialgsete andmete korral märkida “P”, muudetud andmete korral “R”, muidu jätta tühjaks

Konfidentsiaalsuse tähis

1

Tähistab konfidentsiaalseid andmeid (vt loendit D)

Loetelu A – Riikide koodid

| Belgia | BE |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | CZ |
| Taani | DK |
| Saksamaa | DE |
| Eesti | EE |
| Kreeka | EL |
| Hispaania | ES |
| Prantsusmaa | FR |
| Iirimaa | IE |
| Itaalia | IT |
| Küpros | CY |
| Läti | LV |
| Leedu | LT |
| Luksemburg | LU |
| Ungari | HU |
| Malta | MT |
| Madalmaad | NL |
| Austria | AT |
| Poola | PL |
| Portugal | PT |
| Sloveenia | SI |
| Slovaki Vabariik | SK |
| Soome | FI |
| Rootsi | SE |
| Ühendkuningriik | UK |
| Bulgaaria | BG |
| Horvaatia | HR |
| Rumeenia | RO |
| Türgi | TR |
| Island | IS |
| Liechtenstein | LI |
| Norra | NO |

Belgia

BE

Tšehhi Vabariik

CZ

Taani

DK

Saksamaa

DE

Eesti

EE

Kreeka

EL

Hispaania

ES

Prantsusmaa

FR

Iirimaa

IE

Itaalia

IT

Küpros

CY

Läti

LV

Leedu

LT

Luksemburg

LU

Ungari

HU

Malta

MT

Madalmaad

NL

Austria

AT

Poola

PL

Portugal

PT

Sloveenia

SI

Slovaki Vabariik

SK

Soome

FI

Rootsi

SE

Ühendkuningriik

UK

Bulgaaria

BG

Horvaatia

HR

Rumeenia

RO

Türgi

TR

Island

IS

Liechtenstein

LI

Norra

NO

Loetelu B – Jäätmekategooriad

| Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15) |
| --- |
| Kirjeldus | Kood | Ohtlikud jäätmed | Jäätmekirje |
| Kasutatud lahustid | 01.1 | H | 1 |
| Hapete, aluste või soolade jäätmed | 01.2 | | 2 |
| Hapete, aluste või soolade jäätmed | 01.2 | H | 3 |
| Kasutatud õlid | 01.3 | H | 4 |
| Ammendatud keemilised katalüsaatorid | 01.4 | | 5 |
| Ammendatud keemilised katalüsaatorid | 01.4 | H | 6 |
| Keemiliste preparaatide jäätmed | 02 | | 7 |
| Keemiliste preparaatide jäätmed | 02 | H | 8 |
| Keemilised setted ja jääkained | 03.1 | | 9 |
| Keemilised setted ja jääkained | 03.1 | H | 10 |
| Tööstuslikud reovee puhastussetted | 03.2 | | 11 |
| Tööstuslikud reovee puhastussetted | 03.2 | H | 12 |
| Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | 05 | | 13 |
| Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | 05 | H | 14 |
| Metallijäätmed | 06 | | 15 |
| Metallijäätmed | 06 | H | 16 |
| Klaasijäätmed | 07.1 | | 17 |
| Klaasijäätmed | 07.1 | H | 18 |
| Paberi- ja kartongijäätmed | 07.2 | | 19 |
| Kummijäätmed | 07.3 | | 20 |
| Plastijäätmed | 07.4 | | 21 |
| Puidujäätmed | 07.5 | | 22 |
| Puidujäätmed | 07.5 | H | 23 |
| Tekstiilijäätmed | 07.6 | | 24 |
| Polüklorobifenüüle sisaldavad jäätmed | 07.7 | H | 25 |
| Kasutuselt kõrvaldatud seadmed (v.a romusõidukid ning patareide ja akude jäätmed) | 08 (v.a 08.1, 08.41) | | 26 |
| Kasutuselt kõrvaldatud seadmed (v.a kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ning patareide ja akude jäätmed) | 08 (v.a 08.1, 08.41) | H | 27 |
| Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid | 08.1 | | 28 |
| Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid | 08.1 | H | 29 |
| Patareide ja akude jäätmed | 08.41 | | 30 |
| Patareide ja akude jäätmed | 08.41 | H | 31 |
| Loomsed ja taimsed jäätmed (v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik) | 09 (v.a 09.11, 09.3) | | 32 |
| Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed | 09.11 | | 33 |
| Loomaväljaheited, virts ja sõnnik | 09.3 | | 34 |
| Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed | 10.1 | | 35 |
| Segatud ja eristamata materjalid | 10.2 | | 36 |
| Segatud ja eristamata materjalid | 10.2 | H | 37 |
| Sortimisjäägid | 10.3 | | 38 |
| Sortimisjäägid | 10.3 | H | 39 |
| Tavalised setted (v.a süvenduspinnas) | 11 (v.a 11.3) | | 40 |
| Süvenduspinnas | 11.3 | | 41 |
| Mineraaljäätmed (v.a põletusjäätmed, saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas) | 12 (v.a 12.4, 12.6) | | 42 |
| Mineraaljäätmed (v.a põletusjäätmed, saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas) | 12 (v.a 12.4, 12.6) | H | 43 |
| Põletusjäätmed | 12.4 | | 44 |
| Põletusjäätmed | 12.4 | H | 45 |
| Saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas | 12.6 | H | 46 |
| Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed | 13 | | 47 |
| Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed | 13 | H | 48 |
| Kokku (tavajäätmed) | | | TN |
| Kokku (ohtlikud jäätmed) | | H | TH |
| Kõik kokku | | | TT |

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15)

Kirjeldus

Kood

Ohtlikud jäätmed

Jäätmekirje

Kasutatud lahustid

01.1

H

1

Hapete, aluste või soolade jäätmed

01.2

2

Hapete, aluste või soolade jäätmed

01.2

H

3

Kasutatud õlid

01.3

H

4

Ammendatud keemilised katalüsaatorid

01.4

5

Ammendatud keemilised katalüsaatorid

01.4

H

6

Keemiliste preparaatide jäätmed

02

7

Keemiliste preparaatide jäätmed

02

H

8

Keemilised setted ja jääkained

03.1

9

Keemilised setted ja jääkained

03.1

H

10

Tööstuslikud reovee puhastussetted

03.2

11

Tööstuslikud reovee puhastussetted

03.2

H

12

Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed

05

13

Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed

05

H

14

Metallijäätmed

06

15

Metallijäätmed

06

H

16

Klaasijäätmed

07.1

17

Klaasijäätmed

07.1

H

18

Paberi- ja kartongijäätmed

07.2

19

Kummijäätmed

07.3

20

Plastijäätmed

07.4

21

Puidujäätmed

07.5

22

Puidujäätmed

07.5

H

23

Tekstiilijäätmed

07.6

24

Polüklorobifenüüle sisaldavad jäätmed

07.7

H

25

Kasutuselt kõrvaldatud seadmed (v.a romusõidukid ning patareide ja akude jäätmed)

08 (v.a 08.1, 08.41)

26

Kasutuselt kõrvaldatud seadmed (v.a kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ning patareide ja akude jäätmed)

08 (v.a 08.1, 08.41)

H

27

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid

08.1

28

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid

08.1

H

29

Patareide ja akude jäätmed

08.41

30

Patareide ja akude jäätmed

08.41

H

31

Loomsed ja taimsed jäätmed (v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik)

09 (v.a 09.11, 09.3)

32

Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed

09.11

33

Loomaväljaheited, virts ja sõnnik

09.3

34

Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed

10.1

35

Segatud ja eristamata materjalid

10.2

36

Segatud ja eristamata materjalid

10.2

H

37

Sortimisjäägid

10.3

38

Sortimisjäägid

10.3

H

39

Tavalised setted (v.a süvenduspinnas)

11 (v.a 11.3)

40

Süvenduspinnas

11.3

41

Mineraaljäätmed (v.a põletusjäätmed, saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas)

12 (v.a 12.4, 12.6)

42

Mineraaljäätmed (v.a põletusjäätmed, saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas)

12 (v.a 12.4, 12.6)

H

43

Põletusjäätmed

12.4

44

Põletusjäätmed

12.4

H

45

Saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas

12.6

H

46

Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed

13

47

Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed

13

H

48

Kokku (tavajäätmed)

TN

Kokku (ohtlikud jäätmed)

H

TH

Kõik kokku

TT

Loetelu C – Tegevuse kirje

| NACE kategooria Rev. 1.1 (nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90) (3) | Kirjeldus | Tegevuse kirje |
| --- | --- | --- |
| A | Põllumajandus, jahindus ja metsamajandus | 1 |
| B | Kalapüük | 2 |
| C | Mäetööstus | 3 |
| DA | Toiduainete, jookide ja tubakatoodete tootmine | 4 |
| DB+DC | Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine
  Nahatöötlemine ja nahatoodete tootmine | 5 |
| DD | Puidutöötlemine ja puittoodete tootmine | 6 |
| DE | Pabermassi, paberi ja pabertoodete tootmine; kirjastamine ja trükkimine | 7 |
| DF | Koksi, rafineeritud naftatoodete ja tuumkütuse tootmine | 8 |
| DG+DH | Kemikaalide, keemiatoodete ja keemiliste kiudude tootmine
  Kummi- ja plasttoodete tootmine | 9 |
| DI | Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine | 10 |
| DJ | Metalli ja metalltoodete tootmine | 11 |
| DK+DL+DM | Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine
  Elektri- ja optikaseadmete tootmine
  Transpordivahendite tootmine | 12 |
| DN (v.a 37) | Mujal liigitamata tootmine | 13 |
| E | Elektri-, gaasi- ja veevarustus | 14 |
| F | Ehitus | 15 |
| G-Q (v.a 51.17 ja 90) | Muu majandustegevus (teenused) | 16 |
| 37 | Ringlussevõtt | 17 |
| 51.57 | Jäätmete ja jääkide hulgimüük | 18 |
| 90 | Reovee- ja jäätmekäitlus, kanalisatsioon jms tegevus | 19 |
| HH | Kodumajapidamises tekkivad jäätmed | 20 |
| Kokku | | TA |

NACE kategooria Rev. 1.1 (nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90) (3)

Kirjeldus

Tegevuse kirje

A

Põllumajandus, jahindus ja metsamajandus

1

B

Kalapüük

2

C

Mäetööstus

3

DA

Toiduainete, jookide ja tubakatoodete tootmine

4

DB+DC

Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine

Nahatöötlemine ja nahatoodete tootmine

5

DD

Puidutöötlemine ja puittoodete tootmine

6

DE

Pabermassi, paberi ja pabertoodete tootmine; kirjastamine ja trükkimine

7

DF

Koksi, rafineeritud naftatoodete ja tuumkütuse tootmine

8

DG+DH

Kemikaalide, keemiatoodete ja keemiliste kiudude tootmine

Kummi- ja plasttoodete tootmine

9

DI

Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine

10

DJ

Metalli ja metalltoodete tootmine

11

DK+DL+DM

Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine

Elektri- ja optikaseadmete tootmine

Transpordivahendite tootmine

12

DN (v.a 37)

Mujal liigitamata tootmine

13

E

Elektri-, gaasi- ja veevarustus

14

F

Ehitus

15

G-Q (v.a 51.17 ja 90)

Muu majandustegevus (teenused)

16

37

Ringlussevõtt

17

51.57

Jäätmete ja jääkide hulgimüük

18

90

Reovee- ja jäätmekäitlus, kanalisatsioon jms tegevus

19

HH

Kodumajapidamises tekkivad jäätmed

20

Kokku

TA

Loetelu D – Konfidentsiaalsuse tähis

| Liiga vähe ettevõtteid | A | Näiteks üks või kaks ettevõtet elanikkonna kohta |
| --- | --- | --- |
| Andmetes domineerib üks ettevõte | B | Mitte liiga vähe ettevõtteid, kuid üks ettevõte tekitab/käitleb näiteks rohkem kui 70 % jäätmetest |
| Andmetes domineerib kaks ettevõtet | C | Mitte liiga vähe ettevõtteid, kuid kaks ettevõtet tekitavad/käitlevad näiteks rohkem kui 70 % jäätmetest |
| Sekundaarse konfidentsiaalsusega andmed | D | Mitte iseeneslikult konfidentsiaalsed (tähised A, B, C), vaid vältimaks konfidentsiaalsete andmete kaudset avalikustamist |
| Mittekonfidentsiaalne väärtus | Tühi | |

Liiga vähe ettevõtteid

A

Näiteks üks või kaks ettevõtet elanikkonna kohta

Andmetes domineerib üks ettevõte

B

Mitte liiga vähe ettevõtteid, kuid üks ettevõte tekitab/käitleb näiteks rohkem kui 70 % jäätmetest

Andmetes domineerib kaks ettevõtet

C

Mitte liiga vähe ettevõtteid, kuid kaks ettevõtet tekitavad/käitlevad näiteks rohkem kui 70 % jäätmetest

Sekundaarse konfidentsiaalsusega andmed

D

Mitte iseeneslikult konfidentsiaalsed (tähised A, B, C), vaid vältimaks konfidentsiaalsete andmete kaudset avalikustamist

Mittekonfidentsiaalne väärtus

Tühi

Loetelu E – Jäätmekategooriad, mille puhul kasutatakse põletamist

| Jäätmekirje | Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15) | Ohtlikud jäätmed/Tavajäätmed |
| --- | --- | --- |
| Kood | Kirjeldus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Keemilised jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Tavajäätmed |
| 2 | 01 + 02 + 03 v.a 01.3 | Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| 3 | 01.3 | Kasutatud õlid | Ohtlikud jäätmed |
| 4 | 05 | Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | Tavajäätmed |
| 5 | 05 | Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 6 | 07.7 | Polüklorobifenüüli sisaldavad jäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 7 | 10.1 | Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 8 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Tavajäätmed |
| 9 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Ohtlikud jäätmed |
| 10 | 10.3 | Sortimisjäägid | Tavajäätmed |
| 11 | 10.3 | Sortimisjäägid | Ohtlikud jäätmed |
| 12 | 11 | Tavalised setted | Tavajäätmed |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Muud jäätmed
  (Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Tavajäätmed |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 v.a 07.7 | Muud jäätmed
  (Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed, v.a polüklorobifenüüli sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| TN | | Kokku (tavajäätmed) | Tavajäätmed |
| TH | | Kokku (ohtlikud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| TT | | Kõik kokku | |

Jäätmekirje

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15)

Ohtlikud jäätmed/Tavajäätmed

Kood

Kirjeldus

1

01 + 02 + 03

Keemilised jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Tavajäätmed

2

01 + 02 + 03 v.a 01.3

Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

3

01.3

Kasutatud õlid

Ohtlikud jäätmed

4

05

Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed

Tavajäätmed

5

05

Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed

Ohtlikud jäätmed

6

07.7

Polüklorobifenüüli sisaldavad jäätmed

Ohtlikud jäätmed

7

10.1

Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed

Tavajäätmed

8

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Tavajäätmed

9

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Ohtlikud jäätmed

10

10.3

Sortimisjäägid

Tavajäätmed

11

10.3

Sortimisjäägid

Ohtlikud jäätmed

12

11

Tavalised setted

Tavajäätmed

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Muud jäätmed

(Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Tavajäätmed

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 v.a 07.7

Muud jäätmed

(Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed, v.a polüklorobifenüüli sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

TN

Kokku (tavajäätmed)

Tavajäätmed

TH

Kokku (ohtlikud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

TT

Kõik kokku

Loetelu F – Taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingud; koodid on direktiivi 75/442/EMÜ lisades olevad koodid

| Toiming | Kood | Taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute liigid |
| --- | --- | --- |
| Põletamine |
| 1 | R1 | Kasutamine peamiselt kütusena või muul viisil energiaallikana |
| 2 | D10 | Põletamine maismaal |
| Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada (v.a jäätmete energiakasutus) |
| 3 | R2 + | Lahustite taasväärtustamine/regenereerimine |
| R3 + | Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (sh kompostimine ja muud bioloogilised muundamisprotsessid) |
| R4 + | Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamine |
| R5 + | Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine |
| R6 + | Hapete ja aluste regenereerimine |
| R7 + | Reostustõrjeks kasutatud ainete taaskasutamine |
| R8 + | Katalüsaatorite komponentide taaskasutamine |
| R9 + | Kasutatud õlide taasrafineerimine või korduvkasutamine muul viisil |
| R10 + | Pinnastöötlus põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi parendamiseks |
| R11 | Punktides R1–R10 nimetatud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamine |
| Kõrvaldamistoimingud |
| 4 | D1 + | Maapealne või maa-alune ladestamine (nt prügilasse jne) |
| D3 + | Süvainjektsioon (nt vedelate heitmete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud soolakaevandustesse või looduslikesse tühemikesse jne) |
| D4 + | Paigutamine maapealsetesse basseinidesse (nt vedelate või püdelate jäätmete paigutamine šahtidesse, tiikidesse või laguunidesse jne) |
| D5 + | Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne) |
| D12 | Püsiladustamine (nt konteinerites jäätmete paigutamine kaevandustesse jne) |
| 5 | D2 + | Pinnastöötlus (nt vedelate või püdelate heitmete biolagundamine pinnases jne) |
| D6 + | Juhtimine veekogudesse, v.a merre/ookeani |
| D7 | Juhtimine merre/ookeani, sh ladestamine merepõhja |

Toiming

Kood

Taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute liigid

Põletamine

1

R1

Kasutamine peamiselt kütusena või muul viisil energiaallikana

2

D10

Põletamine maismaal

Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada (v.a jäätmete energiakasutus)

3

R2 +

Lahustite taasväärtustamine/regenereerimine

R3 +

Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (sh kompostimine ja muud bioloogilised muundamisprotsessid)

R4 +

Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamine

R5 +

Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine

R6 +

Hapete ja aluste regenereerimine

R7 +

Reostustõrjeks kasutatud ainete taaskasutamine

R8 +

Katalüsaatorite komponentide taaskasutamine

R9 +

Kasutatud õlide taasrafineerimine või korduvkasutamine muul viisil

R10 +

Pinnastöötlus põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi parendamiseks

R11

Punktides R1–R10 nimetatud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamine

Kõrvaldamistoimingud

4

D1 +

Maapealne või maa-alune ladestamine (nt prügilasse jne)

D3 +

Süvainjektsioon (nt vedelate heitmete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud soolakaevandustesse või looduslikesse tühemikesse jne)

D4 +

Paigutamine maapealsetesse basseinidesse (nt vedelate või püdelate jäätmete paigutamine šahtidesse, tiikidesse või laguunidesse jne)

D5 +

Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne)

D12

Püsiladustamine (nt konteinerites jäätmete paigutamine kaevandustesse jne)

5

D2 +

Pinnastöötlus (nt vedelate või püdelate heitmete biolagundamine pinnases jne)

D6 +

Juhtimine veekogudesse, v.a merre/ookeani

D7

Juhtimine merre/ookeani, sh ladestamine merepõhja

Loetelu G – Jäätmekategooriad, mille puhul kasutatakse taaskasutustoiminguid (v.a energia saamiseks)

| Jäätmekirje | Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15) | Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed |
| --- | --- | --- |
| Kood | Kirjeldus |
| 1 | 01.3 | Kasutatud õlid | Ohtlikud jäätmed |
| 2 | 06 | Metallijäätmed | Tavajäätmed |
| 3 | 06 | Metallijäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 4 | 07.1 | Klaasijäätmed | Tavajäätmed |
| 5 | 07.1 | Klaasijäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 6 | 07.2 | Paberi- ja kartongijäätmed | Tavajäätmed |
| 7 | 07.3 | Kummijäätmed | Tavajäätmed |
| 8 | 07.4 | Plastijäätmed | Tavajäätmed |
| 9 | 07.5 | Puidujäätmed | Tavajäätmed |
| 10 | 07.6 | Tekstiilijäätmed | Tavajäätmed |
| 11 | 09 v.a 09.11, 09.3 | Loomsed ja taimsed jäätmed
  (v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik) | Tavajäätmed |
| 12 | 09.11 | Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 13 | 09.3 | Loomaväljaheited, virts ja sõnnik | Tavajäätmed |
| 14 | 12 | Mineraaljäätmed | Tavajäätmed |
| 15 | 12 | Mineraaljäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Muud jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Tavajäätmed |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, v.a 01.3 | Muud jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed, v.a kasutatud õlid + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Puidujäätmed + Polüklorobifenüüli sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| TN | | Kokku (tavajäätmed) | Tavajäätmed |
| TH | | Kokku (ohtlikud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| TT | | Kõik kokku | |

Jäätmekirje

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15)

Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed

Kood

Kirjeldus

1

01.3

Kasutatud õlid

Ohtlikud jäätmed

2

06

Metallijäätmed

Tavajäätmed

3

06

Metallijäätmed

Ohtlikud jäätmed

4

07.1

Klaasijäätmed

Tavajäätmed

5

07.1

Klaasijäätmed

Ohtlikud jäätmed

6

07.2

Paberi- ja kartongijäätmed

Tavajäätmed

7

07.3

Kummijäätmed

Tavajäätmed

8

07.4

Plastijäätmed

Tavajäätmed

9

07.5

Puidujäätmed

Tavajäätmed

10

07.6

Tekstiilijäätmed

Tavajäätmed

11

09 v.a 09.11, 09.3

Loomsed ja taimsed jäätmed

(v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik)

Tavajäätmed

12

09.11

Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed

Tavajäätmed

13

09.3

Loomaväljaheited, virts ja sõnnik

Tavajäätmed

14

12

Mineraaljäätmed

Tavajäätmed

15

12

Mineraaljäätmed

Ohtlikud jäätmed

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Muud jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Tavajäätmed

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, v.a 01.3

Muud jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed, v.a kasutatud õlid + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Puidujäätmed + Polüklorobifenüüli sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

TN

Kokku (tavajäätmed)

Tavajäätmed

TH

Kokku (ohtlikud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

TT

Kõik kokku

Loetelu H – Jäätmekategooriad, mille puhul kasutatakse kõrvaldamist (muud kui põletamist)

| Kirje nr. | Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15) | Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed |
| --- | --- | --- |
| Kood | Kirjeldus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Keemilised jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Tavajäätmed |
| 2 | 01 + 02 + 03, v.a 01.3 | Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| 3 | 01.3 | Kasutatud õlid | Ohtlikud jäätmed |
| 4 | 09, v.a 09.11, 09.3 | Loomsed ja taimsed jäätmed
  (v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik) | Tavajäätmed |
| 5 | 09.11 | Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 6 | 09.3 | Loomaväljaheited, virts ja sõnnik | Tavajäätmed |
| 7 | 10.1 | Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 8 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Tavajäätmed |
| 9 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Ohtlikud jäätmed |
| 10 | 10.3 | Sortimisjäägid | Tavajäätmed |
| 11 | 10.3 | Sortimisjäägid | Ohtlikud jäätmed |
| 12 | 11 | Tavalised setted | Tavajäätmed |
| 13 | 12 | Mineraaljäätmed | Tavajäätmed |
| 14 | 12 | Mineraaljäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muud jäätmed
  (Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Tavajäätmed |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muud jäätmed
  (Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| TN | | Kokku (tavajäätmed) | Tavajäätmed |
| TH | | Kokku (ohtlikud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| TT | | Kõik kokku | |

Kirje nr.

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15)

Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed

Kood

Kirjeldus

1

01 + 02 + 03

Keemilised jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Tavajäätmed

2

01 + 02 + 03, v.a 01.3

Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

3

01.3

Kasutatud õlid

Ohtlikud jäätmed

4

09, v.a 09.11, 09.3

Loomsed ja taimsed jäätmed

(v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik)

Tavajäätmed

5

09.11

Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed

Tavajäätmed

6

09.3

Loomaväljaheited, virts ja sõnnik

Tavajäätmed

7

10.1

Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed

Tavajäätmed

8

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Tavajäätmed

9

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Ohtlikud jäätmed

10

10.3

Sortimisjäägid

Tavajäätmed

11

10.3

Sortimisjäägid

Ohtlikud jäätmed

12

11

Tavalised setted

Tavajäätmed

13

12

Mineraaljäätmed

Tavajäätmed

14

12

Mineraaljäätmed

Ohtlikud jäätmed

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muud jäätmed

(Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Tavajäätmed

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muud jäätmed

(Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

TN

Kokku (tavajäätmed)

Tavajäätmed

TH

Kokku (ohtlikud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

TT

Kõik kokku

Loetelu I – Võimsuse mõõt

| Toiming | Võimsuse mõõt | Mõõdu kood |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega | t |
| | Teradžauli (1012) aastas | j |
| 2 | Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega | t |
| | Teradžauli (1012) aastas | j |
| 3 | Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega | t |
| 4 | Kuupmeetrid aastas | m |
| 5 | Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega | t |

Toiming

Võimsuse mõõt

Mõõdu kood

1

Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega

t

Teradžauli (1012) aastas

j

2

Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega

t

Teradžauli (1012) aastas

j

3

Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega

t

4

Kuupmeetrid aastas

m

5

Tuhanded tonnid aastas kolme kümnendkoha täpsusega

t

---

(1)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(3)  EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

---

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 783/2005,

24. mai 2005,

millega muudetakse jäätmestatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 II lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 1 lõiget 5 ja artikli 6 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 kohaselt peab komisjon vastu võtma kõnealuse määruse rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 kohaselt peab komisjon vastu võtma kõnealuse määruse rakendamiseks vajalikud meetmed.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 punkti b kohaselt võib komisjon kohandada ka selle määruse lisades esitatud tehnilisi üksikasju. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 6 punkti b kohaselt võib komisjon kohandada ka selle määruse lisades esitatud tehnilisi üksikasju.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 574/2004 kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2150/2002 I ja III lisas esitatud statistikanomenklatuuri muutmine. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 2150/2002 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 574/2004 kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2150/2002 I ja III lisas esitatud statistikanomenklatuuri muutmine. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 2150/2002 II lisa vastavalt muuta.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2150/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2150/2002 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2150/2002 II lisas asendatakse 2. jagu käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 574/2004 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15).

1

(2)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

2

---

LISA

“II LISA

2. JAGU

Jäätmekategooriad

Jäätmekategooriad, mille kohta 8. jao punktis 2 nimetatud taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingute osas tuleb statistilisi andmeid koguda:

| Põletamine |
| --- |
| Kirje nr | Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 | Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed |
| Kood | Kirjeldus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Keemilised jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Tavajäätmed |
| 2 | 01 + 02 + 03, v.a 01.3 | Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| 3 | 01.3 | Kasutatud õlid | Ohtlikud jäätmed |
| 4 | 05 | Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | Tavajäätmed |
| 5 | 05 | Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 6 | 07.7 | Polüklooritud bifenüüle sisaldavad jäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 7 | 10.1 | Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 8 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Tavajäätmed |
| 9 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Ohtlikud jäätmed |
| 10 | 10.3 | Sortimisjäägid | Tavajäätmed |
| 11 | 10.3 | Sortimisjäägid | Ohtlikud jäätmed |
| 12 | 11 | Tavalised setted | Tavajäätmed |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Muud jäätmed
  (Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Tavajäätmed |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13, v.a 07.7 | Muud jäätmed
  (Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed, v.a polüklooritud bifenüüle sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |

Põletamine

Kirje nr

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3

Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed

Kood

Kirjeldus

1

01 + 02 + 03

Keemilised jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Tavajäätmed

2

01 + 02 + 03, v.a 01.3

Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

3

01.3

Kasutatud õlid

Ohtlikud jäätmed

4

05

Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed

Tavajäätmed

5

05

Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed

Ohtlikud jäätmed

6

07.7

Polüklooritud bifenüüle sisaldavad jäätmed

Ohtlikud jäätmed

7

10.1

Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed

Tavajäätmed

8

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Tavajäätmed

9

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Ohtlikud jäätmed

10

10.3

Sortimisjäägid

Tavajäätmed

11

10.3

Sortimisjäägid

Ohtlikud jäätmed

12

11

Tavalised setted

Tavajäätmed

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Muud jäätmed

(Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Tavajäätmed

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13, v.a 07.7

Muud jäätmed

(Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed, v.a polüklooritud bifenüüle sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Loomsed ja taimsed jäätmed + Mineraaljäätmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

| Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada
  (v.a energia saamiseks) |
| --- |
| Kirje nr | Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 | Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed |
| Kood | Kirjeldus |
| 1 | 01.3 | Kasutatud õlid | Ohtlikud jäätmed |
| 2 | 06 | Metallijäätmed | Tavajäätmed |
| 3 | 06 | Metallijäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 4 | 07.1 | Klaasijäätmed | Tavajäätmed |
| 5 | 07.1 | Klaasijäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 6 | 07.2 | Paberi- ja kartongijäätmed | Tavajäätmed |
| 7 | 07.3 | Kummijäätmed | Tavajäätmed |
| 8 | 07.4 | Plastijäätmed | Tavajäätmed |
| 9 | 07.5 | Puidujäätmed | Tavajäätmed |
| 10 | 07.6 | Tekstiilijäätmed | Tavajäätmed |
| 11 | 09, v.a 09.11, 09.3 | Loomsed ja taimsed jäätmed
  (v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik) | Tavajäätmed |
| 12 | 09.11 | Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 13 | 09.3 | Loomaväljaheited, virts ja sõnnik | Tavajäätmed |
| 14 | 12 | Mineraaljäätmed | Tavajäätmed |
| 15 | 12 | Mineraaljäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Muud jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Tavajäätmed |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, v.a 01.3 | Muud jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed, v.a kasutatud õlid + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Puidujäätmed + Polüklooritud bifenüüle sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |

Toimingud, mille tulemusena võib jäätmeid taaskasutada

(v.a energia saamiseks)

Kirje nr

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3

Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed

Kood

Kirjeldus

1

01.3

Kasutatud õlid

Ohtlikud jäätmed

2

06

Metallijäätmed

Tavajäätmed

3

06

Metallijäätmed

Ohtlikud jäätmed

4

07.1

Klaasijäätmed

Tavajäätmed

5

07.1

Klaasijäätmed

Ohtlikud jäätmed

6

07.2

Paberi- ja kartongijäätmed

Tavajäätmed

7

07.3

Kummijäätmed

Tavajäätmed

8

07.4

Plastijäätmed

Tavajäätmed

9

07.5

Puidujäätmed

Tavajäätmed

10

07.6

Tekstiilijäätmed

Tavajäätmed

11

09, v.a 09.11, 09.3

Loomsed ja taimsed jäätmed

(v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik)

Tavajäätmed

12

09.11

Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed

Tavajäätmed

13

09.3

Loomaväljaheited, virts ja sõnnik

Tavajäätmed

14

12

Mineraaljäätmed

Tavajäätmed

15

12

Mineraaljäätmed

Ohtlikud jäätmed

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Muud jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Tavajäätmed

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, v.a 01.3

Muud jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed, v.a kasutatud õlid + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed + Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Puidujäätmed + Polüklooritud bifenüüle sisaldavad jäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tavalised segajäätmed + Tavalised setted + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

| Kõrvaldamine (muu kui põletamine) |
| --- |
| Kirje nr | Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3 | Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed |
| Kood | Kirjeldus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Keemilised jäätmed
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Tavajäätmed |
| 2 | 01 + 02 + 03, v.a 01.3 | Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid
  (Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed) | Ohtlikud jäätmed |
| 3 | 01.3 | Kasutatud õlid | Ohtlikud jäätmed |
| 4 | 09, v.a 09.11, 09.3 | Loomsed ja taimsed jäätmed
  (v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik) | Tavajäätmed |
| 5 | 09.11 | Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 6 | 09.3 | Loomaväljaheited, virts ja sõnnik | Tavajäätmed |
| 7 | 10.1 | Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed | Tavajäätmed |
| 8 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Tavajäätmed |
| 9 | 10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | Ohtlikud jäätmed |
| 10 | 10.3 | Sortimisjäägid | Tavajäätmed |
| 11 | 10.3 | Sortimisjäägid | Ohtlikud jäätmed |
| 12 | 11 | Tavalised setted | Tavajäätmed |
| 13 | 12 | Mineraaljäätmed | Tavajäätmed |
| 14 | 12 | Mineraaljäätmed | Ohtlikud jäätmed |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muud jäätmed
  (Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Tavajäätmed |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muud jäätmed
  (Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed) | Ohtlikud jäätmed” |

Kõrvaldamine (muu kui põletamine)

Kirje nr

Euroopa jäätmeloend-Stat/variant 3

Ohtlikud jäätmed/tavajäätmed

Kood

Kirjeldus

1

01 + 02 + 03

Keemilised jäätmed

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Tavajäätmed

2

01 + 02 + 03, v.a 01.3

Keemilised jäätmed, v.a kasutatud õlid

(Keemiliste ühendite jäätmed + Keemiliste preparaatide jäätmed + Muud keemilised jäätmed)

Ohtlikud jäätmed

3

01.3

Kasutatud õlid

Ohtlikud jäätmed

4

09, v.a 09.11, 09.3

Loomsed ja taimsed jäätmed

(v.a toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed ning loomaväljaheited, virts ja sõnnik)

Tavajäätmed

5

09.11

Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed

Tavajäätmed

6

09.3

Loomaväljaheited, virts ja sõnnik

Tavajäätmed

7

10.1

Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed

Tavajäätmed

8

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Tavajäätmed

9

10.2

Segatud ja eristamata materjalid

Ohtlikud jäätmed

10

10.3

Sortimisjäägid

Tavajäätmed

11

10.3

Sortimisjäägid

Ohtlikud jäätmed

12

11

Tavalised setted

Tavajäätmed

13

12

Mineraaljäätmed

Tavajäätmed

14

12

Mineraaljäätmed

Ohtlikud jäätmed

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muud jäätmed

(Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Tavajäätmed

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muud jäätmed

(Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed + Metallijäätmed + Mittemetallijäätmed + Kasutuselt kõrvaldatud seadmed + Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed)

Ohtlikud jäätmed”

---

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 784/2005,

24. mai 2005,

millega Leedu, Poola ja Rootsi suhtes kehtestatakse erandid jäätmestatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 sätetest

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 1,

võttes arvesse Leedu 2. juulil 2004 esitatud taotlust,

võttes arvesse Poola 13. juulil 2004 esitatud taotlust,

võttes arvesse Rootsi 26. augustil 2004 esitatud taotlust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 4 lõikele 1 võib komisjon üleminekuperioodi vältel lubada erandeid kõnealuse määruse teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 4 lõikele 1 võib komisjon üleminekuperioodi vältel lubada erandeid kõnealuse määruse teatavatest sätetest.

| (2) | Sellised erandid tuleks kehtestada Leedu, Poola ja Rootsi suhtes nende taotluse alusel. |
| --- | --- |

(2)

Sellised erandid tuleks kehtestada Leedu, Poola ja Rootsi suhtes nende taotluse alusel.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga lubatakse teha määruse (EÜ) nr 2150/2002 sätetest järgmisi erandeid:

| a) | Leedu ja Poola suhtes tehakse erand I lisa 8. jao punkti 1.1 kirjega 1 (põllumajandus, jahindus ja metsamajandus), kirjega 2 (kalandus) ja kirjega 16 (teenused) ning II lisa 8. jao punktiga 2 seotud tulemuste esitamisel. |
| --- | --- |

a)

Leedu ja Poola suhtes tehakse erand I lisa 8. jao punkti 1.1 kirjega 1 (põllumajandus, jahindus ja metsamajandus), kirjega 2 (kalandus) ja kirjega 16 (teenused) ning II lisa 8. jao punktiga 2 seotud tulemuste esitamisel.

| b) | Rootsi suhtes tehakse erand I lisa 8. jao punkti 1.1 kirjega 1 (põllumajandus, jahindus ja metsamajandus), kirjega 2 (kalandus) ja kirjega 16 (teenused) seotud tulemuste esitamisel. |
| --- | --- |

b)

Rootsi suhtes tehakse erand I lisa 8. jao punkti 1.1 kirjega 1 (põllumajandus, jahindus ja metsamajandus), kirjega 2 (kalandus) ja kirjega 16 (teenused) seotud tulemuste esitamisel.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandeid lubatakse üksnes esimese vaatlusaasta (2004) andmete suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 574/2004 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15).

1

(2)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 25.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/43 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/43

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA KAUPLEMISE KOKKULEPPE ALUSEL MOODUSTATUD PÕLLUMAJANDUSE ÜHISKOMITEE OTSUSE NR 1/2005,

25. veebruar 2005,

mis käsitlevad lisa 7 liite 1 punkti B alapunkti 9

(2005/394/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõnesolev kokkulepe jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kõnesolev kokkulepe jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Lisa 7 näeb ette veinisektori toodetega kauplemise lihtsustamise. |
| --- | --- |

(2)

Lisa 7 näeb ette veinisektori toodetega kauplemise lihtsustamise.

| (3) | Lisa 7 artikli 27 lõike 1 alusel arutab töörühm kõiki lisa 7 rakendamisega seotud küsimusi ning esitab komiteele eelkõige ettepanekuid lisa 7 artikli 27 lõike 2 alusel lisa 7 liidete ajakohastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Lisa 7 artikli 27 lõike 1 alusel arutab töörühm kõiki lisa 7 rakendamisega seotud küsimusi ning esitab komiteele eelkõige ettepanekuid lisa 7 artikli 27 lõike 2 alusel lisa 7 liidete ajakohastamise kohta.

| (4) | Lisa 7 liite 1 punkti B alapunktiga 9 kehtestatakse Šveitsist imporditud veinide saatedokument vastavalt kokkuleppe algversiooni liite 1 punkti B alapunktile 9, |
| --- | --- |

(4)

Lisa 7 liite 1 punkti B alapunktiga 9 kehtestatakse Šveitsist imporditud veinide saatedokument vastavalt kokkuleppe algversiooni liite 1 punkti B alapunktile 9,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

7 lisa liite 1 punkti B alapunkti 9 tekst asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2004.

Brüssel, 25. veebruar 2005

Põllumajanduse Ühiskomitee nimel

esimees, Šveitsi delegatsiooni juht

Christian HÄBERLI

Euroopa Ühenduse nimel

AGRI AI/2 osakonna juhataja

Aldo LONGO

Komitee sekretariaat

sekretär

Remigi WINZAP

---

LISA

Image

---