----

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

17. august 2005,

interkalibreerimisvõrku moodustavate objektide registri loomise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3140 all)

(2005/646/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1), eriti direktiivi V lisa punkti 1.4.1 alapunkti vii,

ning arvestades, et:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1. alapunktis vii viidatud interkalibreerimisvõrku moodustavate objektide register on esitatud otsuse lisa I jaos. Nimetatud register sisaldab ka objekte Bulgaarias, Norras ja Rumeenias, kes osalevad interkalibreerimisvõrgus vabatahtlikult.

2.   Registri asutamiseks ja objektide interkalibreerimiseks jaotatakse liikmesriigid interkalibreerimise geograafilistesse gruppidesse, mis on loetletud lisa II jaos ja koosnevad sama tüüpi pinnaveekogusid omavatest liikmesriikidest.

Artikkel 2

Vajaduse korral esitavad liikmesriigid komisjonile ajakohastatud andmed ja teabe iga lisas nimetatud objekti kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. august 2005

Komisjoni nimel

Stavros DIMAS

Komisjoni liige

----

(1)EÜT L 327, 22.12.2000, lk. 1. Direktiivi on viimati muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

----

LISA

I JAGU

Interkalibreerimisvõrku moodustavate objektide register

Iga objekti kohta on esitatud järgnev teave:

Vabatahtlikult interkalibreerimises osalevad kolmandad riigid:

II JAGU

Interkalibreerimise geograafilised grupid

Järgmistes tabelites on loetletud igasse interkalibreerimise geograafilisse gruppi kuuluvad liikmesriigid:

1)   JÕED

Vabatahtlikena on Norra kutsutud osalema Northern (RNO) grupis ning Bulgaaria ja Rumeenia Eastern Continental (REC) grupis.

2)   JÄRVED

Vabatahtlikena on Norra kutsutud osalema Northern (LNO) grupis ning Rumeenia Mediterranean (LME) grupis.

3)   ÜLEMINEKU- JA RANNIKUVEED

Vabatahtlikena on Norra kutsutud osalema North-East Atlantic (CNE) grupis ning Bulgaaria ja Rumeenia on kutsutud moodustama Black Sea (CBL) grupi.

----

Parandus

----

tabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part, parandus

(Käesolev tekst tühistab ja asendab Euroopa Liidu Teatajas L 26, 28. jaanuar 2005, lk 3 avaldatud teksti)

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONILEPING

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel (1)

BELGIA KUNINGRIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu osalised,

edaspidi “liikmesriigid”, ning

EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

edaspidi “ühendus”,

ühelt poolt ja

HORVAATIA VABARIIK (edaspidi “Horvaatia”)

teiselt poolt,

ARVESTADES lepinguosaliste vahelisi tugevaid sidemeid ja ühiseid väärtusi, nende soovi tugevdada neid sidemeid ning luua vastastikusele ja mõlemapoolsele huvile tuginev tihe ja pikaajaline suhe, mis võimaldaks Horvaatial veelgi tugevdada ja laiendada oma suhteid ühendusega,

ARVESTADES käesoleva lepingu olulisust Kagu-Euroopa riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis, koostööl põhineva püsiva Euroopa korra (mille alustugi on Euroopa Liit) loomisel ja tugevdamisel ning samuti selle olulisust stabiilsuspakti raames,

ARVESTADES lepinguosaliste tahet aidata kõikide vahenditega kaasa poliitilisele, majanduslikule ja institutsionaalsele stabiliseerumisele Horvaatias ja kõnealuses piirkonnas kodanikuühiskonna arendamise ja demokratiseerimise, institutsioonide loomise ja avaliku halduse reformi, tõhustatud kaubandus- ja majanduskoostöö, sealhulgas justiits- ja siseküsimusi hõlmava ulatusliku koostöö ja riikliku ning piirkondliku julgeoleku tugevdamise kaudu,

ARVESTADES lepinguosaliste tahet suurendada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis on käesoleva lepingu põhialus, samuti nende tahet austada inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet, sealhulgas rahvusvähemustesse kuuluvate isikute õigusi ja demokraatia põhimõtteid vabade ja õiglaste valimiste ja mitmeparteilise süsteemi näol,

ARVESTADES, et Horvaatia kinnitab veel kord oma tahet tagada kõikidele pagulastele ja ümberasustatud isikutele õigus pöörduda tagasi ja kaitsta nende asjaomaseid õigusi,

ARVESTADES lepinguosaliste tahet rakendada täielikult kõiki ÜRO harta ja OSCE põhimõtteid ja sätteid, eelkõige Helsingi lõppakti, Madridi ja Viini konverentside lõppdokumentide, Pariisi uue Euroopa harta ja Kagu-Euroopa stabiilsuspakti põhimõtteid ja sätteid, ning tahet täita Daytoni/Pariisi ja Erduti lepingute alusel võetud kohustusi, et aidata kaasa piirkondliku stabiilsuse saavutamisele ja piirkonna riikide koostöö edendamisele,

ARVESTADES lepinguosaliste tahet järgida vaba turumajanduse põhimõtteid ja ühenduse valmisolekut toetada majandusreforme Horvaatias,

ARVESTADES lepinguosaliste vabakaubandusalaseid kohustusi kooskõlas WTOst tulenevate õiguste ja kohustustega,

SOOVIDES alustada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates ja piirkondlikke aspekte hõlmavates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, võttes arvesse Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat,

OLLES VEENDUNUD, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkujundamisel ja ajakohastamisel hädavajalik,

PIDADES SILMAS Horvaatia kohustust ühtlustada oma õigusaktid asjaomastes sektorites ühenduse õigusaktidega,

VÕTTES ARVESSE ühenduse valmidust pakkuda tõhusat toetust reformi ja ülesehituse rakendamisel ning kasutada selleks kõiki võimalikke koostöövahendeid ja tehnilist, finants- ja majandusabi üldiste mitmeaastaste soovituste alusel,

KINNITADES, et käesoleva lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise III osa reguleerimisalasse, on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldiseisvate lepinguosaliste ja mitte kui Euroopa Ühenduse liikmete suhtes, kuni Ühendkuningriik või Iirimaa (vastavalt olukorrale) teatab Horvaatiale, et kõnealune riik on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli kohaselt muudetud lepinguosaliseks Euroopa Ühenduse osana. Sama kehtib Taani kohta nendele lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt,

MEENUTADES Zagrebi tippkohtumist, millel kutsuti üles jätkama stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide ja Euroopa Liidu vaheliste suhete tugevdamist ja tõhustama piirkondlikku koostööd,

MEENUTADES Euroopa Liidu valmisolekut integreerida Horvaatia võimalikult ulatuslikumalt Euroopa poliitilise ja majandusliku elu põhivoolu ja Horvaatia kui võimaliku ELi kandidaatriigi staatust Euroopa Liidu lepingu alusel, tingimusel et see vastab 1993. aasta juuni Euroopa Ülemkogu määratletud kriteeriumidele ning rakendab edukalt käesolevat lepingut, eelkõige piirkondlikku koostööd käsitlevaid sätteid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga luuakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia vaheline assotsiatsioon.

2.   Kõnealuse assotsiatsiooni eesmärgid on:

I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 2

Inimõiguste ülddeklaratsioonis väljendatud ning Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning austus nii rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja õigusriigi kui ka CSCE Bonni majanduskoostöö kohtumise dokumendis kajastuvate turumajanduse põhimõtete vastu on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika aluseks ja käesoleva lepingu oluliseks osaks.

Artikkel 3

Rahvusvaheline ja piirkondlik rahu ja stabiilsus ning heanaaberlike suhete arendamine on Euroopa Liidu Nõukogu 21. juuni 1999. aasta järeldustes nimetatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis kesksel kohal. Käesolev leping sõlmitakse ja seda rakendatakse Euroopa Liidu Nõukogu 29. aprilli 1997. aasta järelduste raames ning see tugineb Horvaatia edusammudele.

Artikkel 4

Horvaatia võtab endale kohustuse jätkata ja edendada koostööd ja heanaaberlikke suhteid piirkonna teiste riikidega, sealhulgas tegema vajalikul määral vastastikuseid soodustusi isikute, kaupade, kapitali ja teenuste liikumise osas ning arendama ühist huvi pakkuvaid projekte, eelkõige põgenike tagasipöördumist ja organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu, ebaseadusliku rände ja salakaubaveo vastu võitlemist käsitlevaid projekte. Kõnealune kohustus on otsustav tegur lepinguosaliste vaheliste suhete ja koostöö arendamisel ning seega aitab kaasa piirkonna stabiilsuse saavutamisele.

Artikkel 5

1.   Assotsieerumine toimub järk-järgult ja viiakse täielikult lõpule hiljemalt kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest.

2.   Artikli 110 alusel loodav stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kontrollib korrapäraselt käesoleva lepingu kohaldamist ning Horvaatia edusamme õigus-, haldus- ja majandusreformide elluviimisel ning institutsioonide ümberkujundamisel, pidades silmas käesoleva lepingu preambulit ja üldisi põhimõtteid.

Artikkel 6

Leping on täielikult kooskõlas asjaomaste WTO sätetega, eelkõige 1994. aasta GATTi XXIV artikli ja GATSi V artikliga.

II JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 7

Lepinguosalised alustavad poliitilist dialoogi käesoleva lepingu alusel. See täiendab ja tugevdab Euroopa Liidu ja Horvaatia vastastikust lähenemist ning soodustab tihedate solidaarsusel põhinevate suhete ja uute koostöövormide loomist lepinguosaliste vahel.

Poliitiline dialoog peab eelkõige edendama:

Artikkel 8

1.   Poliitilist dialoogi peetakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, mis vastutab üldiselt kõikide küsimuste eest, mis lepinguosalised talle suunavad.

2.   Lepinguosaliste taotlusel võib poliitilist dialoogi pidada ka järgmisel kujul:

Artikkel 9

Parlamendi tasandil peetakse poliitilist dialoogi artikliga 116 loodavas parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees.

Artikkel 10

Poliitilist dialoogi võib pidada mitmepoolse dialoogina, samuti piirkondliku dialoogina, milles osalevad ka piirkonna teised riigid.

III JAOTIS

PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ

Artikkel 11

Kooskõlas tahtega tagada rahu ja stabiilsus ning selleks, et arendada heanaaberlikke suhteid, edendab Horvaatia aktiivselt piirkondlikku koostööd. Ühendus toetab oma tehnilise abi programmide kaudu ka piirkondlikke või piiriüleseid projekte.

Kui Horvaatia kavatseb tugevdada koostööd mõne allpool artiklites 12–14 nimetatud riigiga, teavitab ta sellest ühendust ja selle liikmesriike ning konsulteerib nendega vastavalt X jaotise sätetele.

Artikkel 12

Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlminud riikidega

Pärast käesoleva lepingu allkirjastamist alustab Horvaatia läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu juba sõlminud riigi või riikidega eesmärgiga sõlmida piirkondlikku koostööd käsitlevad kahepoolsed konventsioonid, mille eesmärk on suurendada asjaomaste riikide vahelise koostöö ulatust.

Kõnealuste konventsioonide põhielemendid on:

Kõnealused konventsioonid sisaldavad asjakohaseid sätteid vajaliku institutsioonide süsteemi loomiseks.

Kõnealused konventsioonid sõlmitakse kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Horvaatia valmidus selliste konventsioonide sõlmimiseks on Horvaatia ja Euroopa Liidu vaheliste suhete edasise arendamise tingimuseks.

Artikkel 13

Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega

Horvaatia alustab piirkondlikku koostööd teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega mõnedes või kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud koostöövaldkondades, eelkõige ühist huvi pakkuvates valdkondades. Selline koostöö peaks olema kooskõlas käesoleva lepingu põhimõtete ja eesmärkidega.

Artikkel 14

Koostöö Euroopa Liidu kandidaatriikidega

Horvaatia võib edendada koostööd ja sõlmida piirkondliku koostöö konventsiooni iga Euroopa Liidu kandidaatriigiga igas käesoleva lepinguga hõlmatud valdkonnas. Sellise konventsiooni eesmärk peaks olema Horvaatia ja kõnealuse riigi vaheliste kahepoolsete suhete vastavusse viimine Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning kõnealuse riigi vaheliste suhete vastava osaga.

IV JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE

Artikkel 15

1.   Ühendus ja Horvaatia loovad kuni kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult vabakaubanduspiirkonna vastavalt käesoleva lepingu sätetele ning kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetega. Seejuures võtavad nad arvesse allpool sätestatud konkreetseid nõudeid.

2.   Lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses kasutatakse kaupade klassifitseerimiseks kaupade koondnomenklatuuri.

3.   Iga toote tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud üksteisele järgnevaid vähendamisi, on käesolevale lepingule allakirjutamise päevale eelneval päeval tegelikult erga omnes kohaldatud tollimaksu määr või Maailma Kaubandusorganisatsioonis 2002. aastaks kinnitatud tollimaksu määr, olenevalt sellest, kumb on madalam.

4.   Kui pärast käesolevale lepingule allakirjutamist kohaldatakse teatavaid tollimaksude vähendamisi, eelkõige WTO läbirääkimistest tulenevaid vähendamisi, erga omnes põhimõttel, asendavad sellised vähendatud tollimaksud lõikes 3 nimetatud tollimaksu baasmäära alates kuupäevast, millal selliseid vähendamisi kohaldama hakatakse.

5.   Ühendus ja Horvaatia teatavad teineteisele oma vastavad tollimaksu baasmäärad.

I PEATÜKK

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 16

1.   Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või Horvaatiast pärit toodete suhtes, mis on loetletud kaupade koondnomenklatuuri gruppides 25–97, välja arvatud põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii (GATT 1994) loetletud tooted.

2.   Vastavalt artiklitele 22 ja 23 ei kohaldata artiklite 17 ja 18 sätteid tekstiiltoodete ega kaupade koondnomenklatuuri grupis 72 loetletud terasetoodete suhtes.

3.   Kauplemine Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate kaupadega toimub kooskõlas nimetatud lepingu sätetega.

Artikkel 17

1.   Horvaatiast pärit toodete suhtes ühenduses kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2.   Horvaatiast pärit kaupade suhtes ühenduses kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

Artikkel 18

1.   Ühendusest pärit I ja II lisas nimetamata toodete suhtes Horvaatias kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2.   I lisas loetletud ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale:

3.   II lisas loetletud ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult ja lõpuks see kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

4.   Ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

Artikkel 19

Ühendus ja Horvaatia kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel omavahelises kaubavahetuses kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud.

Artikkel 20

1.   Ühendus ja Horvaatia kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

2.   Ühendus ja Horvaatia kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik omavahelised koguselised ekspordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 21

Horvaatia kinnitab, et ta on valmis vähendama kaubavahetuses ühendusega kohaldatavaid tollimakse kiiremini, kui on ette nähtud artiklis 18, kui üldine majanduslik olukord ja asjaomase majandussektori olukord seda võimaldavad.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu annab sellekohaseid soovitusi.

Artikkel 22

Protokollis nr 1 on sätestatud meetmed, mida kohaldatakse selles protokollis nimetatud tekstiiltoodete suhtes.

Artikkel 23

Protokollis nr 2 on sätestatud meetmed, mida kohaldatakse kaupade koondnomenklatuuri gruppi 72 kuuluvate ja kõnealuses protokollis nimetatud terasetoodete suhtes.

II PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUS JA KALANDUS

Artikkel 24

Mõiste

1.   Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või Horvaatiast pärit põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise suhtes.

2.   Mõiste “põllumajandus- ja kalandustooted” tähendab kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvaid tooteid ja põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii (GATT 1994) loetletud tooteid.

3.   Nimetatud mõiste hõlmab gruppi 3, rubriikidesse 1604 ja 1605 ja alamrubriikidesse 0511 91, 2301 20 ja ex 1902 20 (“täidisega makarontooted, mis sisaldavad rohkem kui 20 % massist kala, vähilaadseid, molluskeid või muid veeselgrootuid”) kuuluvat kala ja kalandustooteid.

Artikkel 25

Protokollis nr 3 on sätestatud nimetatud protokollis loetletud töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

Artikkel 26

1.   Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kaotab ühendus kõik Horvaatiast pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

2.   Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kaotab Horvaatia kõik ühendusest pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 27

Põllumajandustooted

1.   Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab ühendus Horvaatiast pärit põllumajandustoodete, välja arvatud kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202 ja 2204 kuuluvate toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

Kui kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 7 ja 8 kuuluvate kaupade puhul on ühise tollitariifistikuga ette nähtud väärtuseline tollimaks ja koguseline tollimaks, kaotatakse ainult tollimaksu väärtuseline osa.

2.   Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast sätestab ühendus Horvaatiast pärit ja III lisas määratletud “baby beef”-toodete suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 20 % Euroopa ühenduste ühtses tollitariifistikus sätestatud väärtuselisest tollimaksust ja 20 % tollitariifistikus sätestatud koguselisest tollimaksust rümbamassina väljendatud 9 400 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires.

4.   Veini ja kangete alkohoolsete jookidega kauplemise kord määratakse kindlaks veini ja kangeid alkohoolseid jooke käsitlevas lisaprotokollis.

Artikkel 28

Kalandustooted

1.   Alates käesoleva lepingu jõustumisest kaotab ühendus täielikult Horvaatiast pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud V lisa punktis a loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksud. V lisa punktis a loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.

2.   Alates käesoleva lepingu jõustumisest tühistab Horvaatia ühendusest pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud V lisa punktis b loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksudega samaväärse toimega maksud ning kaotab täielikult nende suhtes kohaldatavad tollimaksud. V lisa punktis b loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.

Artikkel 29

Võttes arvesse põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise mahtu lepinguosaliste vahel, neile iseloomulikku tundlikkust, ühenduse ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika ning Horvaatia põllumajandus- ja kalanduspoliitika eeskirju, põllumajanduse ja kalanduse rolli Horvaatia majanduses ja WTO mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste tulemusi, vaatavad ühendus ja Horvaatia hiljemalt 1. juulil 2006 stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus süstemaatiliselt ja asjakohasel vastastikusel alusel toodehaaval läbi võimalused teha teineteisele täiendavaid soodustusi põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise ulatuslikumaks liberaliseerimiseks.

Artikkel 30

Käesoleva peatüki sätted ei mõjuta mingil moel soodsamaid meetmeid, mida üks või teine lepinguosaline võib ühepoolselt kohaldada.

Artikkel 31

Kui ühest lepinguosalisest pärit toodete import, mille suhtes kohaldatakse artikli 25, 27 või 28 kohaselt tehtud soodustust, tekitab teise lepinguosalise turgudel või siseriiklikes reguleerimismehhanismides tõsiseid häireid, alustavad mõlemad lepinguosalised viivitamata konsultatsioone olukorrale sobiva lahenduse leidmiseks, olenemata muudest käesoleva lepingu, eriti selle artikli 38 sätetest ning võttes arvesse põllumajandus- ja kalandusturgu iseloomustavat tundlikkust. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid.

III PEATÜKK

ÜHISSÄTTED

Artikkel 32

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kõigi kaupadega kauplemise suhtes lepinguosaliste vahel, kui käesolevas peatükis ega protokollides nr 1, 2 ja 3 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 33

Status quo

1.   Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata ühenduse ja Horvaatia vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi tollimakse ega samaväärse toimega makse ning juba kehtivaid makse ei suurendata.

2.   Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata ühenduse ja Horvaatia vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid ning juba kehtivaid piiranguid ei muudeta rangemaks.

3.   Ilma et see piiraks artikli 26 alusel tehtud soodustusi, ei piira käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 sätted mingil moel Horvaatia ja ühenduse vastava põllumajanduspoliitika järgimist ega nimetatud poliitika alusel meetmete võtmist, niivõrd kui see ei mõjuta III lisas, IV lisa punktides a, b, c, d, e, f ja V lisa punktides a ja b sätestatud impordikorda.

Artikkel 34

Maksualase diskrimineerimise keeld

1.   Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast sisemaksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuvad teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid, ning tühistavad sellised meetmed või sellise korra, kui need on olemas.

2.   Ühe lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete sisemaksude tagasimaksed olla suuremad kui nende suhtes kehtestatud kaudsed riigimaksud.

Artikkel 35

Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 36

Tolliliidud, vabakaubanduspiirkonnad, piiriülesed kokkulepped

1.   Käesolev leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuskorda.

2.   Artiklis 18 sätestatud üleminekuajal ei mõjuta käesolev leping sellise kaupade liikumist reguleeriva konkreetse sooduskorra rakendamist, mis on ette nähtud kas ühe või mitme liikmesriigi ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel varem sõlmitud ja hiljem Horvaatia poolt üle võetud lepingutega või mis tulenevad Horvaatia poolt piirkondliku kaubanduse edendamiseks sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest, mis on loetletud III jaotises.

3.   Lepinguosalised peavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus nõu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud kokkulepete üle ning taotluse korral muude oluliste küsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige peetakse niisugust nõu kolmanda riigi ühinemisel ühendusega, et tagada ühenduse ja Horvaatia käesolevas lepingus väljendatud vastastikuste huvide arvestamine.

Artikkel 37

Dumping

1.   Kui üks lepinguosaline leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse dumpingut 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli tähenduses, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu ning asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 puhul teatatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule dumpingujuhtumist niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud uurimise. Kui dumpingut 1994. aasta GATTi VI artikli tähenduses ei ole lõpetatud ja muud rahuldavat lahendust ei ole leitud 30 päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatamist, võib importiv lepinguosaline võtta sobivad meetmed.

Artikkel 38

Üldine kaitseklausel

1.   Kui mõnda ühe lepinguosalise toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

võib importiv lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2.   Ühendus ja Horvaatia kohaldavad omavahelistes suhetes kaitsemeetmeid ainult kooskõlas käesoleva lepingu sätetega. Sellised meetmed ei ole ulatuslikumad, kui on vaja tekkinud raskuste heastamiseks, ja reeglina peaksid need seisnema kehtivate, käesolevas lepingus sätestatud tollimaksumäärade täiendava vähendamise peatamises asjaomase toote puhul või asjaomase toote tollimaksu tõstmises. Sellised meetmed peavad sisaldama elemente, mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja lõpuks. Meetmete kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui üks aasta. Väga erandlike asjaolude korral võib meetmeid võtta kokku kuni kolme aasta jooksul. Kui teatava toote impordi suhtes on kohaldatud kaitsemeetmeid, ei kohaldata selle toote suhtes selliseid meetmeid vähemalt kolme aasta jooksul pärast nimetatud meetmete kohaldamise lõppu.

3.   Käesolevas artiklis nimetatud juhtudel enne selles artiklis sätestatud meetmete võtmist ja käesoleva artikli lõike 4 punkti b kohaldamise korral võimalikult kiiresti esitab vastavalt vajadusele kas ühendus või Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mis on vajalik mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse leidmiseks.

4.   Eespool sätestatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

5.   Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, kes peab korrapäraselt nende üle nõu eelkõige selleks, et koostada nende kaotamise ajakava niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.

6.   Kui ühendus või Horvaatia kohaldab käesolevas artiklis nimetatud raskusi põhjustada võivate toodete impordi suhtes halduskorda, mille eesmärk on anda kiiresti teavet kaubavoogude arengusuuna kohta, informeerib ta sellest teist lepinguosalist.

Artikkel 39

Ebapiisav pakkumine

1.   Kui käesoleva jaotise järgimine toob kaasa:

võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2.   Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mille tagajärjeks oleks samasugustes tingimustes meelevaldne või põhjendamatu diskrimineerimine või kaubavahetuse varjatud piiramine, ning kui asjaolud ei õigusta enam meetmete võtmist, siis nende rakendamine lõpetatakse.

3.   Enne käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 4 kohaldamise puhul võimalikult kiiresti esitab vastavalt asjaoludele kas ühendus või Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võivad lepinguosalised kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja raskuste kõrvaldamiseks. Kui kokkuleppele ei jõuta 30 päeva jooksul pärast seda, kui küsimus edastati stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, võib eksportiv lepinguosaline asjaomaste toodete ekspordi suhtes käesoleva artikli alusel meetmeid kohaldada.

4.   Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev informeerimine või läbivaatamine võimatu, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või Horvaatia kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, ning informeerib sellest viivitamata teist lepinguosalist.

5.   Kõigist vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud meetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel konsultatsioonidel eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad.

Artikkel 40

Riigimonopolid

Horvaatia kohandab järk-järgult kaubanduslikke riigimonopole, tagamaks, et neljanda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist ei oleks kaupade hankimise ja turustamise tingimuste osas liikmesriikide ja Horvaatia kodanike vahel mitte mingisugust diskrimineerimist. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu informeeritakse selle saavutamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 41

Protokollis nr 4 on sätestatud päritolureeglid käesolevas lepingus ette nähtud tariifsete soodustuste jaoks.

Artikkel 42

Lubatud piirangud

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 43

Mõlemad lepinguosalised lubavad teha koostööd võimalike pettuste vähendamiseks käesoleva lepingu kaubandust käsitlevate sätete kohaldamisel.

Kui üks lepinguosaline leiab, et on piisavaid tõendeid pettuse kohta, näiteks selle kohta, et toodete eksport ühelt lepinguosaliselt teisele on suurenenud tasemeni, mis ei vasta enam sellistele majandustingimustele nagu tavapärane tootmis- ja ekspordimaht, või et ei suudeta tagada halduskoostööd, mida on vaja päritolutõendite kontrollimiseks teise osapoole poolt, alustavad lepinguosalised olenemata muudest käesoleva lepingu sätetest, eelkõige artiklite 31, 38 ja 89 ning protokolli nr 4 sätetest viivitamata konsultatsioone sobiva lahenduse leidmiseks. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid. Meetmete valikul tuleb eelistada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem.

Artikkel 44

Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira ühenduse õiguse kohaldamist Kanaari saartel.

V JAOTIS

TÖÖTAJATE LIIKUMINE, ASUTAMISÕIGUS, TEENUSTE OSUTAMINE, KAPITAL

I PEATÜKK

TÖÖTAJATE LIIKUMINE

Artikkel 45

1.   Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti:

2.   Kui Horvaatias kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kohtleb Horvaatia oma territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ja nende seal seaduslikult elavaid abikaasasid ja lapsi vastavalt lõikele 1.

Artikkel 46

1.   Arvestades liikmesriigi tööturu olukorda ja juhul, kui asjaomases liikmesriigis kehtivatest töötajate liikumist käsitlevatest õigusnormidest ei tulene teisiti:

2.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kaalub muude parenduste, sealhulgas kutsekoolitusele juurdepääsu võimaldamist kooskõlas liikmesriikides kehtivate eeskirjade ja korraga, võttes arvesse liikmesriikide ja ühenduse tööturu olukorda.

Artikkel 47

1.   Liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavate Horvaatia kodanike ja nende asjaomases liikmesriigis seaduslikult elavate pereliikmete jaoks kehtestatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjad. Selleks teeb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse, mis ei tohiks mõjutada soodsamat kohtlemist võimaldavatest kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid õigusi ega kohustusi ja millega nähakse ette järgmised sätted:

2.   Horvaatia kohtleb oma territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriikide kodanikke ja nende seal seaduslikult elavaid pereliikmeid samamoodi, nagu on täpsustatud lõike 1 teises ja kolmandas taandes.

II PEATÜKK

ASUTAMISÕIGUS

Artikkel 48

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 49

1.   Horvaatia aitab kaasa ühenduse äriühingute ja kodanike tegevuse alustamisele oma territooriumil. Selleks kohtleb Horvaatia alates käesoleva lepingu jõustumisest:

2.   Lepinguosalised ei võta vastu ühtki uut õigusnormi ega meedet, mis põhjustaks ühenduse või Horvaatia äriühingute diskrimineerimist nende asutamisel kõnealuses riigis või juba asutatud äriühingute diskrimineerimist nende tegevuse ajal, võrreldes omamaiste äriühingutega.

3.   Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtlevad ühendus ja selle liikmesriigid:

4.   Nelja aasta möödudes käesoleva lepingu jõustumisest töötab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu välja korra, kuidas laiendada eespool esitatud sätteid mõlema lepinguosalise kodanike õigusele alustada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjana.

5.   Olenemata käesolevast artiklist:

Artikkel 50

1.   Kui artikli 49 sätetest ei tulene teisiti ja võtmata arvesse VI lisas kirjeldatud finantsteenuseid, võib kumbki lepinguosaline reguleerida äriühingute ja kodanike asutamisõigust ja tegevust oma territooriumil, kui sellise reguleerimisega ei kohelda teise lepinguosalise äriühinguid ja kodanikke halvemini kui oma äriühinguid ja kodanikke.

2.   Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest, ei takistata finantsteenuste puhul lepinguosalist võtmast meetmeid usaldatavuskaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Lepinguosalised ei kasuta neid meetmeid selleks, et hoiduda käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmisest.

3.   Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses olevat konfidentsiaalset või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

Artikkel 51

1.   Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata õhutranspordi-, siseveetranspordi- ega merekabotaažiteenuste suhtes.

2.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda soovitusi asutamise ja tegevuse edendamiseks lõikega 1 hõlmatud valdkondades.

Artikkel 52

1.   Artiklite 49 ja 50 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema territooriumil selliste teise lepinguosalise äriühingute filiaalide asutamist ja tegevust, mis ei ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil, ja mis on põhjendatud nende filiaalide ning tema territooriumil asutatud äriühingute filiaalide õiguslike või tehniliste erinevustega või finantsteenuste puhul usaldatavuskaalutlustega.

2.   Kohtlemise erinevused ei või olla suuremad, kui on tingimata vajalik selliste õiguslike või tehniliste erinevuste või finantsteenuste puhul usaldatavuskaalutluste tõttu.

Artikkel 53

Et ühenduse kodanikel ja Horvaatia kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata tegevust reguleeritud kutsealal vastavalt Horvaatias ja ühenduse territooriumil, uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, millised meetmed on vajalikud kvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib selleks võtta kõik vajalikud meetmed.

Artikkel 54

1.   Ühenduse äriühingul või Horvaatia territooriumil asutatud Horvaatia või ühenduse äriühingul on õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt Horvaatia või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt asjaomase liikmesriigi või Horvaatia kodanikud, tingimusel et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud, tütarettevõtjad või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud.

2.   Eespool nimetatud äriühingute (edaspidi “organisatsioonid”) võtmeisikud on käesoleva lõike punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviidavad isikud”, kes on liigitatud järgmiselt, tingimusel et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta jooksul:

3.   Horvaatia või ühenduse kodanikel lubatakse siseneda vastavalt ühenduse või Horvaatia territooriumile ja seal ajutiselt viibida, kui need äriühingute esindajad on eespool lõike 2 punktis a määratletud juhtival kohal töötavad isikud ja kui nad vastutavad vastavalt ühenduse tütarettevõtja või Horvaatia äriühingu filiaali või Horvaatia tütarettevõtja või ühenduse äriühingu filiaali asutamise eest vastavalt liikmesriigis või Horvaatias, kui:

Artikkel 55

Horvaatia võib käesoleva lepingu jõustumiskuupäevale järgneva esimese kolme aasta jooksul võtta ajutisi meetmeid, mis kalduvad kõrvale käesoleva peatüki sätetest ühenduse äriühingute ja kodanike asutamisõiguse osas, kui teatavad tööstusharud:

Sellised meetmed:

Selliste meetmete väljatöötamisel ja kohaldamisel võimaldab Horvaatia ühenduse äriühingutele ja kodanikele võimaluse korral sooduskohtlemist, mis on igal juhul vähemalt sama soodne kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele ja kodanikele võimaldatav kohtlemine. Enne nende meetmete võtmist konsulteerib Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukoguga ega jõusta neid enne ühe kuu möödumist hetkest, mil ta on stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatanud konkreetsed meetmed, mida ta kavatseb võtta, välja arvatud juhul, kui korvamatu kahju oht eeldab kiireloomuliste meetmete võtmist; sel juhul konsulteerib Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukoguga kohe pärast meetmete võtmist.

Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kolmanda aasta lõppemisel võib Horvaatia kehtestada selliseid meetmeid või jätkata nende kohaldamist üksnes stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu loal ja tema määratud tingimustel.

III PEATÜKK

TEENUSTE OSUTAMINE

Artikkel 56

1.   Lepinguosalised kohustuvad järgmiste sätete kohaselt astuma vajalikke samme selleks, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse või Horvaatia äriühingutel või kodanikel, kes on asutatud või elavad selle lepinguosalise territooriumil, kus ei asu isikud, kelle jaoks teenused on ette nähtud.

2.   Kooskõlastatult lõikes 1 osutatud liberaliseerimisega lubavad lepinguosalised füüsiliste isikute, kes osutavad teenust või töötavad teenuseosutaja alluvuses artiklis 54 määratletud võtmeisikutena, sealhulgas füüsilised isikud, kes on ühenduse või Horvaatia äriühingu või kodaniku esindajad ja soovivad ajutiselt siseneda teenuste müügi läbirääkimiseks või teenuste müügi alaste kokkulepete sõlmimiseks kõnealuse teenuseosutaja nimel, ajutist liikumist, kui need esindajad ei müü teenuseid otse elanikkonnale ega osuta ise teenuseid.

3.   Kui käesoleva lepingu jõustumisest on möödunud neli aastat, võtab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu lõike 1 järkjärguliseks rakendamiseks vajalikud meetmed. Arvesse võetakse lepinguosaliste edusamme õigusaktide ühtlustamisel.

Artikkel 57

1.   Lepinguosalised ei võta meetmeid, mis muudavad käesoleva lepingu jõustumispäevale eelnenud päevaga võrreldes piiratumaks tingimused, mille alusel osutavad teenuseid ühenduse või Horvaatia äriühingud või kodanikud, kes on asutatud või elavad selle lepinguosalise territooriumil, kus ei asu isikud, kelle jaoks teenused on ette nähtud.

2.   Kui üks lepinguosaline on seisukohal, et meetmed, mis teine lepinguosaline on kehtestanud pärast käesoleva lepingu jõustumist, on põhjustanud olukorra, mis piirab teenuste osutamist oluliselt rohkem lepingu jõustumispäevaga võrreldes, võib esimesena nimetatud lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt konsultatsioonide alustamist.

Artikkel 58

Ühenduse ja Horvaatia vahelise transporditeenuste osutamise suhtes kohaldatakse järgmisi sätteid.

IV PEATÜKK

JOOKSVAD MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE

Artikkel 59

Lepinguosalised kohustuvad lubama kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII artikli sätetega kõiki ühenduse ja Horvaatia vahelisi vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkontoga.

Artikkel 60

1.   Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja rahastamiskonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise vastuvõtjariigi õigusnormide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja V jaotise II peatüki kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimise.

2.   Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja rahastamiskonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise ühe lepinguosalise residendi osalusel teostatavate äritehingute või osutatavate teenustega seotud krediidi ning finantslaenude ja -krediidi puhul, mille tähtaeg on pikem kui aasta.

Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldab Horvaatia, kasutades täiel määral ja otstarbekalt oma kehtivaid menetlusi, Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikel omandada kinnisvara Horvaatias, välja arvatud VII lisas esitatud alad ja esemed. Nelja aasta jooksul käesoleva lepingu jõustumisest kohandab Horvaatia järk-järgult oma õigusakte, mis käsitlevad Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike poolt kinnisvara omandamist Horvaatias, et tagada Horvaatia kodanikega samaväärne kohtlemine. Neljanda aasta lõpuks käesoleva lepingu jõustumisest kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalusi kõnealuste õiguste laiendamiseks VII lisas nimetatud aladele ja esemetele.

Alates neljandast aastast käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised ka kapitali vaba liikumise portfelliinvesteeringute ning finantslaenude ja -krediidi puhul, mille tähtaeg on lühem kui aasta.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei kehtesta lepinguosalised ühtegi uut piirangut ühenduse ja Horvaatia residentide vahelisele kapitali liikumisele ja jooksvate maksete tegemisele ega muuda kehtivat korda rangemaks.

4.   Kui erandlikel asjaoludel ühenduse ja Horvaatia vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või Horvaatia vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt ühendus või Horvaatia võtta ühenduse ja Horvaatia vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on hädavajalikud, ilma et see piiraks artikli 59 ja käesoleva artikli sätete kohaldamist.

5.   Eeltoodud sätted ei piira lepinguosaliste ettevõtjate õigusi saada koheldud soodsamalt mis tahes olemasoleva käesoleva lepingu osalisi hõlmava kahe- või mitmepoolse kokkuleppe alusel.

6.   Lepinguosalised konsulteerivad omavahel, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada kapitali liikumist ühenduse ja Horvaatia vahel.

Artikkel 61

1.   Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva esimese nelja aasta jooksul meetmeid, mis võimaldavad luua vajalikud tingimused kapitali vaba liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade edasiseks järkjärguliseks kohaldamiseks.

2.   Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva neljanda aasta lõpuks määrab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kindlaks viisi kapitali liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade täielikuks kohaldamiseks.

V PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 62

1.   Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra või julgeoleku või rahvatervise seisukohalt.

2.   Kõnealuseid sätteid ei kohaldata sellise tegevuse suhtes, mis on ühe või teise lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega.

Artikkel 63

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, asutamisõigust ja teenuste osutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. See säte ei piira artikli 62 kohaldamist.

Artikkel 64

Horvaatia äriühingute või kodanike ja ühenduse äriühingute või kodanike ühiselt kontrollitavate ja nende ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti käesoleva jaotise sätteid.

Artikkel 65

1.   Käesoleva jaotise kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimiseks koostatud lepingute või muude maksukokkulepete alusel.

2.   Käesoleva jaotise sätteid ei tõlgendata nii, et see takistab lepinguosalisel vastu võtmast või jõustamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks koostatud lepingute ja muude maksukokkulepete maksustamissätete või omamaiste maksuseaduste kohast maksude tasumisest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist.

3.   Käesoleva jaotise sätteid ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Horvaatial oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eelkõige oma elukoha tõttu ei ole samaväärses olukorras.

Artikkel 66

1.   Lepinguosalised püüavad võimaluse korral alati vältida piiravate meetmete, sealhulgas impordiga seotud meetmete kehtestamist maksebilansiga seotud eesmärkidel. Selliseid meetmeid kasutav lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele võimalikult kiiresti nende kõrvaldamise ajakava.

2.   Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Horvaatial on tõsiseid maksebilansiraskusi või kui neid ähvardavad sellised raskused, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või Horvaatia võtta WTO asutamislepinguga ettenähtud tingimuste kohaselt piiravaid meetmeid, sealhulgas impordiga seotud meetmeid, mis on piiratud kestusega ja mis ei ole ulatuslikumad, kui on hädavajalik maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt asjaoludest teatab kas ühendus või Horvaatia sellest viivitamata teisele lepinguosalisele.

3.   Piiravaid meetmeid ei kohaldata investeeringutega seotud ülekannete suhtes, eelkõige investeeritud või reinvesteeritud summade kodumaale tagasitoimetamise ega investeeringutest tulenevate tulude suhtes.

Artikkel 67

Käesoleva jaotise sätteid kohandatakse järk-järgult, pidades silmas eelkõige teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklist tulenevaid nõudeid.

Artikkel 68

Käesoleva lepingu sätted ei takista kumbagi lepinguosalist kohaldamast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele.

VI JAOTIS

ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE, JÕUSTAMINE JA KONKURENTSIEESKIRJAD

Artikkel 69

1.   Lepinguosalised tunnistavad, et Horvaatia praeguste õigusaktide ühtlustamine ühenduse õigusaktidega on tähtis. Horvaatia püüab tagada oma praeguste ja tulevaste õigusaktide järkjärgulise vastavusse viimise ühenduse acquis'ga.

2.   Kõnealune ühtlustamine algab lepingu allkirjastamise kuupäeval ja hõlmab järk-järgult kõiki käesolevas lepingus nimetatud ühenduse acquis' elemente käesoleva lepingu artiklis 5 määratletud ajavahemiku lõpuks. Eelkõige keskendutakse esialgu siseturgu käsitlevate õigusaktide põhielementidele ja ka muudele kaubandusega seotud valdkondadele vastavalt Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Horvaatia vahel kokku lepitavale programmile. Samuti määratleb Horvaatia kooskõlas Euroopa Ühenduste Komisjoniga õigusaktide ühtlustamise ja jõustamise järelevalve tingimused.

Artikkel 70

Konkurents ja muud majandussätted

1.   Järgmistes punktides esitatu on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Horvaatia vahel:

2.   Kõiki käesoleva artikli sätetega vastuolus olevaid tegevusi hinnatakse ühenduses kehtivate konkurentsieeskirjade, eriti Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 81, 82, 86 ja 87 ning ühenduse institutsioonide vastuvõetud tõlgendavate dokumentide kohaldamisest tulenevate kriteeriumide põhjal.

3.   Lepinguosalised tagavad, et käesoleva artikli lõike 1 punktide i ja ii täielikuks kohaldamiseks vajalikud volitused usaldatakse oma tegevuses sõltumatule riigiasutusele seoses eraõiguslike ja avalik-õiguslike ettevõtjate ja selliste ettevõtjatega, kellele on antud eriõigused.

4.   Ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva asutab Horvaatia oma tegevuses sõltumatu asutuse, millele usaldatakse käesoleva artikli lõike 1 punkti iii sätete täielikuks kohaldamiseks vajalikud volitused. Nimetatud asutusel on muu hulgas voli kiita heaks riigiabiprogramme ja üksikabi vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ning nõuda ebaseaduslikult antud riigiabi tagastamist.

5.   Mõlemad lepinguosalised tagavad riigiabi läbipaistvuse muuhulgas sellega, et esitavad teisele lepinguosalisele korralise aastaaruande või sellega võrdväärse dokumendi, järgides riigiabi käsitlevas ühenduse ülevaates kirjeldatud metoodikat ja esitusviisi. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

6.   Horvaatia koostab enne lõikes 4 nimetatud asutuse loomist algatatud abiprogrammide täieliku nimistu ning viib sellised abiprogrammid vastavusse lõikes 2 nimetatud kriteeriumidega hiljemalt nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

8.   IV jaotise II peatükis osutatud toodete puhul:

9.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teatav tegevus ei ole kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 sätetega, võib ta võtta vajalikud meetmed pärast nõupidamist stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus või 30 päeva jooksul pärast sellise nõupidamise taotlemist.

Käesoleva artikli ükski säte ei takista ega mõjuta mingil moel kummagi poole võetavaid dumpinguvastaseid ega tasakaalustusmeetmeid kooskõlas GATT 1994 asjaomaste artiklite ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu või nendega seotud siseriiklike õigusnormidega.

Artikkel 71

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand

1.   Käesoleva artikli ja VIII lisa sätete kohaselt kinnitavad lepinguosalised intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse tähtsust.

2.   Horvaatia võtab vajalikud meetmed tagamaks, et hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist on intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse ning selliste õiguste jõustamise tõhusad vahendid samal tasemel kui ühenduses.

3.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada, et Horvaatia peab kõnealuses valdkonnas ühinema teatavate mitmepoolsete konventsioonidega.

4.   Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, suunatakse küsimus ühe või teise lepinguosalise taotlusel viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

Artikkel 72

Riigihankelepingud

1.   Lepinguosaliste arvates on soovitav avada riigihanked võrdse kohtlemise ja vastastikkuse alusel eelkõige WTO kontekstis.

2.   Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldatakse Horvaatia äriühingutele sõltumata sellest, kas nad on ühenduses asutatud, juurdepääs ühenduse riigihankelepingute sõlmimise menetlustele vastavalt ühenduse riigihangete korrale ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui ühenduse äriühinguid.

Eespool esitatud sätteid kohaldatakse ka kommunaalteenuste sektori lepingute suhtes, kui Horvaatia valitsus on vastu võtnud õigusaktid, millega kehtestatakse kõnealust valdkonda käsitlevad ühenduse eeskirjad. Ühendus kontrollib korrapäraselt, kas Horvaatia on tegelikult sellised õigusaktid vastu võtnud.

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist võimaldatakse nendele ühenduse äriühingutele, mis ei ole asutatud Horvaatias, juurdepääs riigihankelepingute sõlmimise menetlustele Horvaatias vastavalt riigihangete seadusele ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui Horvaatia äriühinguid. Alates käesoleva lepingu jõustumisest on V jaotise II peatüki alusel Horvaatias asutatud ühenduse äriühingutel juurdepääs riigihanke menetlustele ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui Horvaatia äriühinguid.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib korrapäraselt Horvaatia võimalusi võimaldada kõikidele ühenduse äriühingutele juurdepääs riigihangetele Horvaatias.

3.   Artiklite 45–68 sätteid kohaldatakse riigihankelepingute täitmisega seotud asutamise, tegevuse ja teenuste osutamise ning samuti tööhõive ja tööjõu liikumise suhtes ühenduse ja Horvaatia vahel.

Artikkel 73

Standardimine, metroloogia, akrediteerimine ja vastavushindamine

1.   Horvaatia võtab vajalikud meetmed, et saavutada järk-järgult vastavus ühenduse tehnilistele eeskirjadele ja Euroopa standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamis- protseduurile.

2.   Selleks hakkavad lepinguosalised varases etapis:

Artikkel 74

Tarbijakaitse

Lepinguosalised teevad koostööd, et viia Horvaatia tarbijakaitse standardid vastavusse ühenduse tarbijakaitse standarditega. Tõhusat tarbijakaitset on vaja turumajanduse nõuetekohaseks toimimiseks ja see kaitse sõltub halduse infrastruktuuri arendamisest, et tagada turujärelevalve ja õiguskaitse selles vallas.

Sel eesmärgil, pidades silmas ühishuvisid, soodustavad ja tagavad lepinguosalised:

VII JAOTIS

JUSTIITS- JA SISEKÜSIMUSED

SISSEJUHATUS

Artikkel 75

Institutsioonide ja õigusriigi tugevdamine

Tehes koostööd justiits- ja siseküsimustes, peavad lepinguosalised eriti tähtsaks õigusriigi tugevdamist ja institutsioonide tugevdamist kõikidel tasanditel haldussfääris üldiselt ning eelkõige õiguskaitse ja kohtusüsteemi vallas.

Kohtualases koostöös keskendutakse eelkõige kohtuorganite iseseisvusele, nende tõhususe parandamisele ja juriidiliste kutsealade esindajate koolitusele.

KOOSTÖÖ ISIKUTE LIIKUMISE VALDKONNAS

Artikkel 76

Viisa, piirikontroll, varjupaik ja ränne

1.   Lepinguosalised teevad koostööd viisa, piirikontrolli, varjupaiga ja rändega seotud küsimustes ning loovad nende valdkondade koostöövõrgu, mis hõlmab ka piirkondlikku tasandit.

2.   Koostöö lõikes 1 osutatud küsimustes põhineb lepinguosaliste vastastikustel nõupidamistel ja tihedal koostööl ning peaks hõlmama tehnilist ja haldusabi:

3.   Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele aspektidele:

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib soovitada täiendavaid koostöövaldkondi käesoleva artikli alusel.

Artikkel 77

Ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontroll; tagasivõtmine

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Selleks:

Euroopa Liidu liikmesriigid ja Horvaatia annavad oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid ja lubavad neil kasutada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikke haldusvõimalusi.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et sõlmivad taotluse korral Horvaatia ja Euroopa Ühenduse vahelise lepingu, millega reguleeritakse Horvaatia ja Euroopa Liidu liikmesriikide tagasivõtmise erikohustusi, sealhulgas teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust.

3.   Kuni lõikes 2 osutatud lepingu sõlmimiseni ühendusega nõustub Horvaatia liikmesriigi taotluse korral sõlmima konkreetse Euroopa Liidu liikmesriigiga kahepoolse lepingu, millega reguleeritakse Horvaatia ja asjaomase liikmesriigi tagasivõtmise erikohustusi, sealhulgas teiste riikide ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust.

4.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib, milliseid muid ühiseid jõupingutusi saab teha ebaseadusliku sisserände, sealhulgas inimkaubanduse vältimiseks ja kontrollimiseks.

KOOSTÖÖ RAHAPESU JA EBASEADUSLIKE UIMASTITE VALDKONDADES

Artikkel 78

Rahapesu

1.   Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha igakülgseid jõupingutusi ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel, eeskätt narkootikumidega seotud kuritegevusest saadud raha pesuks.

2.   Koostöö selles vallas võib hõlmata haldus- ja tehnilist abi, et edendada rahapesu tõkestamise eesmärgil selliste normide rakendamist ja vajalike standardite ja süsteemide tõhusat toimimist, mis on samaväärsed selles valdkonnas ühenduse poolt ja rahvusvahelistel foorumitel vastuvõetutega.

Artikkel 79

Ebaseaduslike uimastite alane koostöö

1.   Lepinguosalised teevad koostööd oma volituste ja pädevuse piires, et tagada tasakaalustatud ja ühtne lähenemine uimastikontrollile. Uimastikontrolli poliitika ja meetmete eesmärk on vähendada ebaseaduslike uimastite levitamist, nendega kauplemist ja nõudmist nende järele ning saavutada tõhusam kontroll lähteainete üle.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud koostöömeetodid. Meetmed põhinevad ühiselt kokku lepitud põhimõtetel kooskõlas Euroopa Liidu uimastikontrolli strateegiaga.

Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes valdkondades:

Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koostöö hõlmab ka muid valdkondi.

KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES

Artikkel 80

Kuritegevuse ja muu ebaseadusliku tegevuse vältimine ja tõkestamine

1.   Lepinguosalised on nõus tegema koostööd, et tõkestada ja vältida organiseeritud või muul viisil esinevat kuritegevust ja ebaseaduslikku tegevust, näiteks:

Koostöö eespool nimetatud küsimustes hõlmab lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ja tihedat koordineeritud tegevust.

2.   Tehniline ja haldusabi selles vallas võib hõlmata:

VIII JAOTIS

KOOSTÖÖPOLIITIKA

Artikkel 81

1.   Ühendus ja Horvaatia seavad sisse tiheda koostöö, et aidata kaasa Horvaatia arengu- ja kasvuvõimalustele. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult kummagi lepinguosalise kasuks.

2.   Koostööpoliitika ja muud meetmed töötatakse välja Horvaatia majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks. Koostööpoliitika peaks algusest peale tagama keskkonnaküsimuste arvessevõtmise ja seotuse harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega.

3.   Koostööpoliitika integreeritakse piirkondlikku koostöövõrku. Piirkondliku stabiilsuse saavutamiseks tuleb erilist tähelepanu pöörata meetmetele, millega saab edendada koostööd Horvaatia ja selle naaberriikide, sealhulgas liikmesriikide vahel. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib määratleda allpool kirjeldatud koostööpoliitika valdkondade vahelised ja sisesed prioriteedid.

Artikkel 82

Majanduspoliitika

1.   Ühendus ja Horvaatia hõlbustavad majandusreformi elluviimist, tehes koostööd kummagi lepinguosalise majanduse põhialuste ja turumajanduses majanduspoliitika rakendamise vastastikuseks mõistmiseks.

2.   Kõnealustel eesmärkidel teevad ühendus ja Horvaatia koostööd, et:

3.   Horvaatia ametiasutuste taotlusel võib ühendus anda abi selleks, et toetada Horvaatia jõupingutusi tema poliitika järkjärguliseks ühtlustamiseks majandus- ja rahaliidu poliitikaga. Koostöö selles vallas hõlmab mitteametlikku teabevahetust majandus- ja rahaliidu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi põhimõtete ja toimimise kohta.

Artikkel 83

Statistikakoostöö

1.   Statistikakoostöö eesmärk on luua tõhus ja jätkusuutlik statistikasüsteem, mis võimaldab saada õigel ajal usaldusväärseid, objektiivseid ja täpseid andmeid, mida on vaja ülemineku- ja reformiprotsessi kavandamiseks ja jälgimiseks Horvaatias. See võimaldab Horvaatia Statistika Keskbürool paremini täita oma klientide, nii haldusorganite kui ka eraettevõtjate vajadusi. Statistikasüsteem respekteerib Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni välja antud statistika aluspõhimõtteid ja Euroopa statistikaõiguse nõudeid ning see viiakse vastavusse ühenduse acquis’ga.

2.   Nendel eesmärkidel võivad lepinguosalised teha koostööd, et eelkõige:

3.   Koostöö selles vallas hõlmab eelkõige teabevahetust meetodite osas, oskusteabe edastamist ja koolitust.

Artikkel 84

Pangandus-, kindlustus- ja muud finantsteenused

1.   Lepinguosalised teevad koostööd pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste sektorite elavdamiseks vajaliku raamistiku loomiseks ja arendamiseks Horvaatias.

Koostöös keskendutakse järgmisele:

2.   Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on ühenduse ühtlustatud meetoditel ja menetlustel põhinevate tõhusate kontrollisüsteemide väljaarendamine Horvaatias.

Koostöös keskendutakse järgmisele:

Artikkel 85

Investeeringute soodustamine ja kaitse

1.   Lepinguosaliste vahelise koostöö eesmärk on luua soodsad tingimused nii kodu- kui ka välismaistele erainvesteeringutele.

2.   Koostöö konkreetsed eesmärgid on:

Artikkel 86

Tööstuskoostöö

1.   Koostöö eesmärk on edendada Horvaatia tööstuse ja üksikute sektorite moderniseerimist ja ümberkorraldamist ning tööstuskoostööd mõlema lepinguosalise ettevõtjate vahel, mille eesmärk on eelkõige tugevdada erasektorit tagades keskkonna kaitstuse.

2.   Tööstuskoostöö algatamisel arvestatakse mõlema lepinguosalise kindlaksmääratud prioriteete. Nendes võetakse arvesse tööstuse arengu piirkondlikke aspekte, edendades vajaduse korral riikidevahelist koostööd. Algatuste eesmärk peaks olema eelkõige sobiva raamistiku loomine ettevõtjatele, juhtimise ja oskusteabe parandamine ning turgude, turu läbipaistvuse ja ettevõtluskeskkonna arendamine. Erilist tähelepanu pööratakse tõhusate ekspordi edendamise meetmete kehtestamisele Horvaatias.

Artikkel 87

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Lepinguosaliste eesmärk on arendada ja tugevdada erasektori väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ning asutada uusi ettevõtjaid valdkondades, mis võimaldavad ettevõtete potentsiaalset kasvu ning ühenduse ja Horvaatia väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vahelist koostööd.

Artikkel 88

Turism

1.   Lepinguosaliste turismikoostöö eesmärk on hõlbustada ja elavdada turismi ja turismimajandust oskusteabe edastamise kaudu, võimaldades Horvaatial osaleda tähtsates Euroopa turismiorganisatsioonides ja uurides ühise tegutsemise võimalusi.

2.   Koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

Artikkel 89

Toll

1.   Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada kõikide selliste sätete täitmine, mis kavatsetakse vastu võtta kaubanduse valdkonnas, ja saavutada Horvaatia tollisüsteemi ühtlustamine ühenduse tollisüsteemiga, aidates seeläbi rajada teed käesolevas lepingus kavandatavatele liberaliseerimismeetmetele.

2.   Koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

3.   Ilma et see piiraks käesoleva lepinguga ja eelkõige artiklitega 77, 78 ja 80 ettenähtud edasist koostööd, abistavad lepinguosaliste haldusasutused teineteist tolliküsimustes protokolli nr 5 kohaselt.

Artikkel 90

Maksustamine

Lepinguosalised seavad sisse koostöö maksustamise alal, sealhulgas meetmed maksusüsteemi edasiseks reformiks ja maksuadministratsiooni ümberkorraldamiseks, et tagada maksude kogumise tõhusus ja maksupettuste vastane võitlus.

Artikkel 91

Sotsiaalkoostöö

1.   Lepinguosaliste vahelises koostöös tööhõive alal keskendutakse eelkõige töövahendus- ja karjäärinõustamisteenuste parandamisele, võimaldades tugimeetmete võtmist ja edendades kohalikku arengut, et aidata kaasa tööstuse ja tööturu ümberkorraldamisele. Kõnealune koostöö hõlmab ka selliseid meetmeid nagu uuringud, ekspertide lähetus ning teabe- ja koolitustegevus.

2.   Lepinguosaliste koostöö eesmärk sotsiaalkindlustuse alal on kohandada Horvaatia sotsiaalkindlustussüsteem uute majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega, pakkudes eelkõige ekspertide teenuseid ja korraldades teabe- ja koolitustegevust.

3.   Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab töötingimusi ning naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevate Horvaatia õigusaktide kohandamist.

4.   Lepinguosalised edendavad koostööd eesmärgiga parandada töötajate tervisekaitse ja ohutuse taset, kasutades võrdlusena ühenduses kohaldatavat kaitse taset.

Artikkel 92

Põllumajandus ja agrotööstussektor

Koostöö eesmärk selles valdkonnas on kooskõlas ühenduse eeskirjade ja standarditega põllumajanduse ja agrotööstussektori ning veemajanduse ajakohastamine ja ümberkorraldamine, maaelu arendamine, veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktide järkjärguline ühtlustamine ühenduse standarditega ning Horvaatia metsandussektori arendamine.

Artikkel 93

Kalandus

Ühendus ja Horvaatia uurivad võimalust määratleda kalandussektoris ühist huvi pakkuvad valdkonnad, mis oma olemuselt peaksid olema vastastikku kasulikud.

Artikkel 94

Haridus ja koolitus

1.   Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Horvaatias.

2.   Programmiga “Tempus” aidatakse kaasa lepinguosaliste vahelise koostöö tugevdamisele hariduse ja koolituse alal ning demokraatia, õigusriigi ja majandusreformi edendamisele.

3.   Euroopa Koolitusfond aitab samuti kaasa koolituse korralduse parandamisele Horvaatias.

Artikkel 95

Kultuurikoostöö

Lepinguosalised kohustuvad edendama kultuurikoostööd. Selle koostöö eesmärk on muu hulgas suurendada vastastikust mõistmist ja lugupidamist üksikisikute, ühiskondade ja rahvaste vahel.

Artikkel 96

Teave ja side

Ühendus ja Horvaatia võtavad vastastikuse teabevahetuse elavdamiseks vajalikke meetmeid. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse kohta ja eriteavet Horvaatia erialaringkondadele.

Artikkel 97

Koostöö audiovisuaalvaldkonnas

1.   Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada audiovisuaaltööstust Euroopas ja elavdada ühistootmist filmi ja televisiooni alal.

2.   Horvaatia viib oma poliitika piiriülese ringhäälingu sisuliste aspektide reguleerimisel vastavusse ühenduse poliitikaga, pöörates erilist tähelepanu küsimustele, mis on seotud programmide intellektuaalomandi õiguse omandamise ja ringhäälingu edastamisega satelliit- või kaabelsüsteemi kaudu, ja ühtlustab oma õigusaktid ühenduse acquis’ga.

Artikkel 98

Elektroonilise side infrastruktuur ja sellega seotud teenused

1.   Lepinguosalised tugevdavad koostööd elektroonilise side infrastruktuuride, sealhulgas klassikaliste telekommunikatsioonivõrkude ja asjakohaste elektrooniliste audiovisuaalsidevõrkude ja nendega seotud teenuste valdkonnas, eesmärgiga saavutada ühenduse acquis’ ülevõtmine Horvaatia poolt alates käesoleva lepingu jõustumisest.

2.   Eespool osutatud koostöös keskendutakse järgmistele prioriteetsetele valdkondadele:

Artikkel 99

Infoühiskond

Lepinguosalised tugevdavad koostööd eesmärgiga jätkuvalt arendada infoühiskonda Horvaatias. Üldiseks eesmärgiks on valmistada kogu ühiskonda ette digitaalajastuks, kaasata investeeringuid ning tagada võrkude ja teenuste koostalitlusvõime.

Horvaatia ametiasutused vaatavad ühenduse abil hoolikalt üle kõik Euroopa Liidus võetud poliitilised kohustused, et viia oma poliitika vastavusse ühenduse poliitikaga.

Horvaatia ametiasutused koostavad infoühiskonda käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmise kava.

Artikkel 100

Transport

1.   Lisaks käesoleva lepingu artiklis 58 ja protokollis nr 6 sätestatule arendavad ja tihendavad lepinguosalised koostööd transpordi vallas, et võimaldada Horvaatial:

2.   Koostöö hõlmab järgmisi prioriteetseid valdkondi:

Artikkel 101

Energia

1.   Koostöös võetakse arvesse turumajanduse ja Euroopa energiaharta lepingu põhimõtteid ning kõnealust koostööd arendatakse Euroopa energiaturgude järkjärgulise integreerimise eesmärgil.

2.   Koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

Artikkel 102

Tuumaohutus

1.   Lepinguosalised teevad koostööd tuumaohutuse ja kaitsemeetmete valdkonnas. Koostöö võiks hõlmata järgmisi valdkondi:

Artikkel 103

Keskkond

1.   Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemise olulise ülesande täitmisel, et edendada keskkonna jätkusuutlikkust.

2.   Koostöös võiks keskenduda järgmistele prioriteetidele:

3.   Loodusõnnetustevastase kaitse vallas teevad lepinguosalised koostööd, et tagada inimeste, loomade, vara ja keskkonna kaitse inimesest põhjustatud katastroofide eest. Selleks võiks koostööd teha järgmistes valdkondades:

Artikkel 104

Koostöö teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse vallas

1.   Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel kahepoolset koostööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning soodustavad piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele programmidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti.

2.   See koostöö hõlmab:

3.   Sellist koostööd tehakse vastavalt erikokkulepetele, mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis sõlmitakse kummagi lepinguosalise vastuvõetud korras ning mis sisaldavad muu hulgas asjakohaseid intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevaid sätteid.

Artikkel 105

Piirkondlik ja kohalik areng

Lepinguosalised tugevdavad piirkondliku arengu koostööd, eesmärgiga aidata kaasa majandusarengule ja vähendada piirkondlikku ebavõrdsust.

Erilist tähelepanu pööratakse piiriülesele, riikidevahelisele ja piirkondadevahelisele koostööle. Selleks võib vahetada teavet ja eksperte.

IX JAOTIS

RAHANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 106

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas artiklitega 3, 107 ja 109 võib Horvaatia saada ühenduselt rahalist abi toetuste ja laenudena, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga laenudena.

Artikkel 107

Toetustena antav rahaline abi sisaldab asjakohases nõukogu määruses sätestatud meetmeid ühenduse mitmeaastase näidisprogrammi raames, mis kehtestatakse pärast konsulteerimist Horvaatiaga.

Institutsioonide väljaarendamise ja investeeringutena antava abi üldine eesmärk on aidata kaasa Horvaatia demokraatlikele, majanduslikele ja institutsioonilistele reformidele kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga. Rahaline abi võib hõlmata kõiki käesolevas lepingus sätestatud õigusaktide ühtlustamise ja kõiki koostöö valdkondi, kaasa arvatud justiits- ja siseküsimusi. Tuleks kaaluda protokollis nr 6 määratletud ühist huvi pakkuvate infrastruktuuriprojektide täielikku rakendamist.

Artikkel 108

Horvaatia taotluse ja erivajaduse korral võiks ühendus kooskõlas rahvusvaheliste finantsasutustega kaaluda võimalust anda erandkorras makromajanduslikku finantsabi teatavatel tingimustel ja võttes arvesse kõikide rahaliste vahendite kättesaadavust.

Artikkel 109

Kättesaadavate vahendite optimaalseks kasutamiseks tagavad lepinguosalised, et ühendus annab abi rangelt kooskõlas abiga, mis on pärit teistest allikatest, näiteks liikmesriikidelt, teistelt riikidelt ja rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt.

Selleks vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet kõikide abiandjate kohta.

X JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 110

Käesolevaga asutatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, kes teostab käesoleva lepingu kohaldamise ja rakendamise järelevalvet. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku asjakohasel tasandil korrapäraselt ja siis, kui asjaolud seda nõuavad. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

Artikkel 111

1.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Horvaatia valitsuse liikmed.

2.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra.

3.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmed võivad kõnealuse nõukogu töökorras sätestatud tingimuste kohaselt anda volituse enda esindamiseks.

4.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistuja on kõnealuse nõukogu töökorra sätete kohaselt vaheldumisi Euroopa Ühenduse esindaja ja Horvaatia esindaja.

5.   Euroopa Investeerimispank osaleb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu töös teda puudutavate küsimuste puhul vaatlejana.

Artikkel 112

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesoleva lepingu reguleerimisalas käesolevas lepingus sätestatud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning nad võtavad meetmeid nende otsuste rakendamiseks. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu koostab oma otsused ja soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 113

Kumbki lepinguosaline suunab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada siduva otsusega.

Artikkel 114

1.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu abistab tema ülesannete täitmisel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduse Komisjoni esindajad ja teiselt poolt Horvaatia esindajad.

2.   Oma töökorras määrab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kindlaks stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee ülesanded, mille hulka kuulub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kohtumiste ettevalmistamine.

3.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda oma volitused edasi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele. Sel juhul võtab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee oma otsused vastu artiklis 112 sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 115

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee võib luua allkomiteesid.

Artikkel 116

Käesolevaga asutatakse parlamentaarne stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee. Parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Horvaatia parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmed. Kõnealune komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike järel.

Parlamentaarsesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Horvaatia parlamendi liikmed.

Parlamentaarne stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra.

Parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee eesistuja on kõnealuse komitee töökorra sätete kohaselt vaheldumisi Euroopa Parlament ja Horvaatia parlament.

Artikkel 117

Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu reguleerimisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei kohelda halvemini kui tema oma kodanikke juurdepääsul lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi.

Artikkel 118

Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid:

Artikkel 119

1.   Käesoleva lepinguga reguleeritavates valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:

2.   Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elukoha poolest ühesuguses olukorras.

Artikkel 120

1.   Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne meetmete võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

3.   Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid meetmeid nimetatud organis.

Artikkel 121

Lepinguosalised lepivad kokku, et kummagi lepinguosalise taotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja muid omavaheliste suhete asjakohaseid tahke.

Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 31, 38, 39 ja 43 kohaldamist.

Artikkel 122

Kuni üksikisikute ja ettevõtjate samaväärsete õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu alusel ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis on üksikisikutele ja ettevõtjatele tagatud ühelt poolt üht või mitut liikmesriiki ja teiselt poolt Horvaatiat siduvate kehtivate lepingutega.

Artikkel 123

Protokollid nr 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 ja I–VIII lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 124

Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 125

Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalised” ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt ja teiselt poolt Horvaatia.

Artikkel 126

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguid nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Horvaatia territooriumi suhtes.

Artikkel 127

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

Artikkel 128

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris igas lepinguosaliste ametlikus keeles ja kõik need tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 129

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

Artikkel 130

Vaheleping

Kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist jõustatakse teatavad käesoleva lepingu sätted, eelkõige kaupade vaba liikumist käsitlevad sätted ning asjakohased transporti käsitlevad sätted, ühenduse ja Horvaatia vahelise vahelepinguga, lepivad lepinguosalised kokku, et sellisel juhul tähendab käesoleva lepingu IV jaotise artiklites 70 ja 71 ning selle protokollides nr 1–5 ja protokolli 6 asjakohastes sätetes sisalduv mõiste “käesoleva lepingu jõustumispäev” seoses eespool nimetatud artiklites ja protokollides sätestatud kohustustega asjakohase vahelepingu jõustumispäeva.

LISADE LOETELU

I LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED ÜHENDUSE TÖÖSTUSTOODETELE

millele on viidatud artikli 18 lõikes 2

Tollimaksumäärasid vähendatakse järgmiselt:

II LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED ARTIKLI 18 LÕIKES 3 OSUTATUD ÜHENDUSE TÖÖSTUSTOODETELE

Tollimaksumäärasid vähendatakse järgmiselt:

III LISA

ARTIKLI 27 LÕIKES 2 NIMETATUD “BABY BEEF”-TOODETE MÄÄRATLEMINE

Koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide “ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

IVa LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED PÕLLUMAJANDUSTOODETELE

(tollimaksuvabastus piiramatute koguste puhul käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval)

(artikli 27 lõike 3 punkti a alapunkt i)

IVb LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED PÕLLUMAJANDUSTOODETELE

(tollimaksuvabastus kvoodi piires käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval)

(artikli 27 lõike 3 punkti a alapunkt ii)

IVc LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED PÕLLUMAJANDUSTOODETELE

(tollimaksuvabastus piiramatute koguste puhul üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist)

(artikli 27 lõike 3 punkti b alapunkt i)

IVd LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED PÕLLUMAJANDUSTOODETELE

(enamsoodustusrežiimi tollimaksude järk-järguline kaotamine tariifikvootide raames)

(artikli 27 lõike 3 punkti c alapunkt i)

Käesolevas lisas loetletud kaupade suhtes kohaldatavaid tollimakse vähendatakse ja lõpuks need kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

IVe LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED PÕLLUMAJANDUSTOODETELE

(enamsoodustusrežiimi tollimaksude järkjärguline vähendamine piiramatute koguste puhul)

(artikli 27 lõike 3 punkti c alapunkt ii)

Käesolevas lisas loetletud kaupade suhtes kohaldatavaid tollimakse vähendatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

IVf LISA

HORVAATIA TARIIFSED SOODUSTUSED PÕLLUMAJANDUSTOODETELE

(enamsoodustusrežiimi tollimaksude järk-järguline vähendamine kvootide raames)

(artikli 27 lõike 3 punkti c alapunkt iii)

Käesolevas lisas loetletud kaupade suhtes kohaldatavaid tollimakse vähendatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

Va LISA

ARTIKLI 28 LÕIKES 1 NIMETATUD TOOTED

Järgmiste Horvaatiast pärinevate toodete Euroopa Ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi:

Kvoodi mahtu ületavate koguste suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tollimaksu täies ulatuses.

Kõigi HS rubriiki 1604 kuuluvate toodete (v.a töödeldud ja konserveeritud sardiinid ja anšoovis) suhtes kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järgmise ajakava kohaselt järgmise tasemeni:

Vb LISA

ARTIKLI 28 LÕIKES 2 NIMETATUD TOOTED

Järgmiste Euroopa Ühendusest pärinevate toodete Horvaatiasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

Kvoodi mahtu ületavate koguste suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tollimaksu täies ulatuses.

Kõigi HS rubriiki 1604 kuuluvate toodete (v.a töödeldud ja konserveeritud sardiinid ja anšoovis) suhtes kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järgmise ajakava kohaselt järgmise tasemeni:

VI LISA

MÄÄRATLUS: FINANTSTEENUSED

millele osutatakse artiklis 50

1.   Finantsteenused: Mõisted

Finantsteenus on igasugune rahaline teenus, mida pakub lepinguosalise finantsteenuse osutaja.

Finantsteenused hõlmavad järgmisi tegevusliike:

Finantsteenuste mõiste alla ei kuulu järgmised tegevused:

VII LISA

KINNISVARA SOETAMINE EUROOPA LIIDU KODANIKE POOLT

Artikli 60 lõikes 2 osutatud erandite loend

Väljajäetud sektor

VIII LISA

INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI ÕIGUSED

millele osutatakse artiklis 71

PROTOKOLLIDE NIMEKIRI

PROTOKOLL NR 1

tekstiil- ja rõivatoodete kohta

Artikkel 1

Käesoleva protokolli sätteid kohaldatakse ühenduse kaupade koondnomenklatuuri XI jaotises (grupid 50–63) loetletud tekstiil- ja rõivatoodete (edaspidi “tekstiiltooted”) suhtes.

Artikkel 2

1.   Tekstiiltooted, mis kuuluvad kaupade koondnomenklatuuri XI jaotisesse (grupid 50–63) ja on käesoleva lepingu protokolli nr 4 määratluse kohaselt Horvaatiast pärit, sisenevad ühendusse tollimaksuvabalt alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

2.   Tollimaksud, mida kohaldatakse otse Horvaatiasse imporditavate tekstiiltoodete suhtes, mis kuuluvad koondnomenklatuuri XI jaotisesse (grupid 50–63) ja on käesoleva lepingu protokolli nr 4 määratluse kohaselt ühendusest pärit, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, kui tegemist ei ole käesoleva protokolli I ja II lisas loetletud toodetega, mille suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid vähendatakse järk-järgult vastavalt nimetatud lisadele.

3.   Käesoleva protokolli sätteid arvesse võttes kohaldatakse lepinguosaliste vahelise tekstiiltoodetega kauplemise suhtes lepingu, eriti selle artiklite 19 ja 20 sätteid.

Artikkel 3

Topeltkontrollimise kord ja muud Horvaatiast pärit tekstiiltoodete ühendusse eksportimise ja ühendusest pärit tekstiiltoodete Horvaatiasse eksportimisega seotud küsimused on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelises lepingus tekstiiltoodetega kauplemise kohta, mis parafeeriti 8. novembril 2000 ja mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2001.

Artikkel 4

Pärast käesoleva lepingu jõustumist ei kehtestata uusi koguselisi piiranguid ega samaväärseid meetmeid, kui eespool nimetatud lepingus ja selle protokollides ei ole sätestatud teisiti.

I LISA

Tollimaksumäärasid vähendatakse järgmiselt:

II LISA

Tollimaksumäärasid vähendatakse järgmiselt:

PROTOKOLL NR 2

terasetoodete kohta

Artikkel 1

Käesolevat protokolli kohaldatakse ühise tollitariifistiku grupis 72 loetletud toodete suhtes. Protokolli kohaldatakse ka muude kõnealusesse gruppi kuuluvate valmis terasetoodete suhtes, mis edaspidi võivad Horvaatiast pärit olla.

Artikkel 2

Horvaatiast pärit terasetoodete suhtes ühenduses kohaldatav imporditollimaks kaotatakse lepingu jõustumisel.

Artikkel 3

1.   Ühendusest pärit I lisas nimetamata terasetoodete suhtes Horvaatias kohaldatav imporditollimaks kaotatakse lepingu jõustumisel.

2.   Ühendusest pärit I lisas nimetatud terasetoodete suhtes Horvaatias kohaldatav imporditollimaks kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale:

Artikkel 4

1.   Horvaatiast pärit terasetoodete suhtes ühenduses kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2.   Ühendusest pärit terasetoodete suhtes Horvaatias kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

Artikkel 5

1.   Lepingu artiklis 70 sätestatud reegleid silmas pidades leiavad lepinguosalised, et mõlemad lepinguosalised peavad hakkama viivitamata tegelema terasesektori struktuuri võimalike nõrkade külgedega, et tagada kõnealuse tööstusharu konkurentsivõime maailmas. Seepärast koostab Horvaatia kahe aasta jooksul oma terasetööstuse restruktureerimise ja ümberkorraldamise kava, mille abil muuta kõnealune sektor tavalistes turutingimustes elujõuliseks. Soovi korral annab ühendus Horvaatiale nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikku tehnilist nõu.

2.   Lisaks lepingu artiklis 70 sätestatud reeglitele hinnatakse kõiki käesoleva artikliga vastuolus olevaid toiminguid erikriteeriumide põhjal, mis tulenevad ühenduse riigiabi reeglite, sealhulgas teiseste õigusaktide, kohaldamisest ja hõlmavad konkreetseid eeskirju, mida kohaldatakse terasesektoris pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist.

3.   Seoses lepingu artikli 70 lõike 1 punkti iii sätete kohaldamisega terasetoodete suhtes leiab ühendus, et viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist võib Horvaatia erandkorras anda restruktureerimiseks riigiabi, kui:

4.   Mõlemad lepinguosalised tagavad restruktureerimise ja ümberkorraldamise kava rakendamisel täieliku läbipaistvuse, edastades teisele lepinguosalisele pidevalt täielikku teavet, sealhulgas üksikasju restruktureerimiskava ja käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 põhjal antava riigiabi suuruse, ulatuse ja eesmärkide kohta.

5.   Lõigetes 1–4 sätestatud nõuete rakendamise üle valvab stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu.

6.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise konkreetne tegevus on vastuolus käesolevas artiklis sätestatud tingimustega ja kui selline tegevus piirab või ähvardab piirata tema huve või tekitab materiaalset kahju tema omamaisele tööstusele, võib esimesena nimetatud lepinguosaline pärast konsulteerimist artiklis 7 nimetatud siderühmaga või 30 tööpäeva möödumisel sellise nõupidamise taotlemisest võtta vajalikud meetmed.

Artikkel 6

Lepingu artiklite 19, 20 ja 21 sätteid kohaldatakse lepinguosaliste vahelise terasetoodetega kauplemise suhtes.

Artikkel 7

Lepinguosalised on seisukohal, et käesoleva protokolli nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks luuakse siderühm vastavalt lepingu artiklile 115.

I LISA

PROTOKOLL NR 3

töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kohta ühenduse ja horvaatia vahel

Artikkel 1

1.   Ühendus ja Horvaatia kohaldavad töödeldud põllumajandussaaduste suhtes vastavalt I ja II lisas esitatud tollimaksumäärasid selles lisas osutatud tingimustel, olenemata sellest, kas kvooti kohaldatakse või mitte.

2.   Stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu otsustab:

3.   Stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu võib asendada käesoleva protokolliga kehtestatud tollimaksud korraga, mille aluseks on käesoleva protokolliga hõlmatud töödeldud põllumajandussaaduste valmistamisel tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste turuhinnad ühenduses ja Horvaatias.

Artikkel 2

Artikli 1 kohaselt kohaldatavaid tollimaksumäärasid võib vähendada stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu otsusega:

Artikkel 3

Ühendus ja Horvaatia teatavad teineteisele käesoleva protokolliga hõlmatud toodete kohta kehtestatud halduskorrast. See kord peaks tagama kõikide asjaosaliste võrdse kohtlemise ning olema võimalikult lihtne ja paindlik.

I LISA

Horvaatiast pärit kaupade impordi suhtes ühenduses kohaldatavad tollimaksud

Järgmiste Horvaatiast pärit töödeldud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatakse ühenduses nullmääraga tollimaksu:

II LISA

Loetelu nr 1:   Ühendusest pärit kaubad, mille suhtes kohaldatavad tollimaksud Horvaatia kaotab

(järk-järgult või korraga)

Loetelu nr 2:   Ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavad tollimaksud ja kvoodimahud

Märkus: Käesolevas tabelis loetletud kaupade suhtes kohaldatakse allpool sätestatud tariifikvoodi ulatuses nullmääraga tollimaksu. Kvootide mahtu suurendatakse aastatel 2003, 2004, 2005 ja 2006 kord aastas 10 % 2002. aasta kvoodist. Tollimakse, mida kohaldatakse väljapoole nimetatud kvoodimahtu jäävate koguste suhtes, vähendatakse aastatel 2002, 2003, 2004, 2005 ja 2006 vastavalt 90 %ni, 80 %ni, 70 %ni, 60 %ni ja 50 %ni enamsoodustusrežiimi tollimaksu määrast.

Loetelu nr 3:   Ühendusest pärit kaupade impordi suhtes Horvaatias kohaldatavad tollimaksud ja kvoodimahud

Märkus: Käesolevas tabelis loetletud kaupade suhtes kohaldatakse järgmisi kontsessioone. Kvootide mahtu suurendatakse aastatel 2003, 2004, 2005 ja 2006 kord aastas 10 % 2002. aasta kvoodist. Tollimakse, mida kohaldatakse väljapoole nimetatud kvoodimahtu jäävate koguste suhtes, vähendatakse aastatel 2002, 2003, 2004, 2005 ja 2006 vastavalt 90 %ni, 80 %ni, 65 %ni, 55 %ni ja 40 %ni enamsoodustusrežiimi tollimaksu määrast.

PROTOKOLL NR 4

päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

SISUKORD

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

II JAOTIS

MÕISTE “PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1.   Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevateks toodeteks:

2.   Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Horvaatiast pärinevateks toodeteks:

Artikkel 3

Kahepoolne kumulatsioon ühenduses

Horvaatiast pärinevad materjalid loetakse ühendusest pärinevateks materjalideks, kui need sisalduvad seal saadud või toodetud tootes. Need materjalid ei pea läbima piisavat tööd või töötlust, kui need on läbinud artikli 7 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

Artikkel 4

Kahepoolne kumulatsioon Horvaatias

Ühendusest pärinevad materjalid loetakse Horvaatiast pärinevateks materjalideks, kui need sisalduvad seal saadud või toodetud tootes. Need materjalid ei pea läbima piisavat tööd või töötlust, kui need on läbinud artikli 7 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

Artikkel 5

Täielikult saadud või toodetud tooted

1.   Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühenduses või Horvaatias saadud või toodetud toodetena:

2.   Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid “nende laevad” ja “nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

Artikkel 6

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1.   Artikli 2 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud.

Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesoleva lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loendis märgitud tingimuste täitmise teel, kasutatakse muu toote valmistamisel, ei kohaldata viimase suhtes tingimusi, mida kohaldatakse selles kasutatud toote suhtes, ning ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida selle toote valmistamisel võidi kasutada.

2.   Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loetelus ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui:

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3.   Kui artiklis 7 ei sätestata teisiti, kohaldatakse lõikeid 1 ja 2.

Artikkel 7

Ebapiisavad tööd või töötlemistoimingud

1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitletakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas artikli 6 nõuded on täidetud või mitte:

2.   Kui määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, tuleb kõiki ühenduses või Horvaatias konkreetse tootega tehtud toiminguid arvestada koos.

Artikkel 8

Kvalifikatsiooniühik

1.   Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi liigitamisel põhiüksuseks.

Järelikult:

2.   Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakendit toote juurde kuuluvaks, tuleb seda ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 9

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et see koosneb päritolustaatusega päritolustaatuseta toodetest, kui päritolustaatuseta toodete väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Neutraalsed tegurid

Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12

Territoriaalsuse põhimõte

1.   II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused peavad ühenduses ja Horvaatias olema pidevalt täidetud.

2.   Kui ühendusest või Horvaatiast mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, kui tollile ei saa tõendada, et:

3.   Ühendusest või Horvaatiast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega toimuv töö või töötlus väljaspool ühendust või Horvaatiat ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

4.   Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool ühendust või Horvaatiat toimuva töö ja töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Horvaatiat tekkinud kogu lisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5.   Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab “kogu lisandväärtus” kõiki väljaspool ühendust ja Horvaatiat tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6.   Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele ja mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldisi väärtusi.

7.   Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

8.   Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool ühendust või Horvaatiat toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.

Artikkel 13

Otsevedu

1.   Käesolevas lepingus ettenähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse ühenduse ja Horvaatia vahel. Ühe saadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral seda kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel, et need jäävad transiit- või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või pealelaadimise või muude kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale ühenduse ja Horvaatia.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste täitmise tõendamiseks tuleb impordiriigi tolliasutusele esitada:

Artikkel 14

Näitused

1.   Kui päritolustaatusega tooted saadetakse näitusele väljapoole ühendust või Horvaatiat, kohaldatakse nende importimise suhtes lepingu sätteid tingimusel, et tollile tõendatakse järgmist:

2.   Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada impordiriigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

1.   Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud ühendusest või Horvaatiast pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata ühenduses ega Horvaatias tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist mitte mingil viisil.

2.   Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida ühendus või Horvaatia kohaldab valmistamiseks kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks.

3.   Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal esitama tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tagasimaksu ja et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4.   Lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse ka artikli 8 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 9 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 10 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5.   Lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista põllumajandustoodete eksportimisel käesoleva lepingu sätete kohast eksporditoetuste süsteemi kohaldamist.

6.   Olenemata lõike 1 sätetest võib Horvaatia järgmistel tingimustel kohaldada tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamise või nendest vabastamise korda materjalide puhul, mida kasutatakse päritolustaatusega toodete valmistamiseks:

7.   Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003. Lõike 6 sätteid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2005 ja need võib ühisel kokkuleppel läbi vaadata.

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16

Üldnõuded

1.   Ühendusest pärinevate toodete importimisel Horvaatiasse ja Horvaatiast pärinevate toodete importimisel ühendusse kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid, kui esitatakse kas:

2.   Olenemata lõikest 1 saavad käesoleva protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 26 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu kohaselt ilma eespool nimetatud dokumente esitamata.

Artikkel 17

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1.   Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2.   Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas ekspordiriigi seadustega. Kui need kirjutatakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3.   Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud ekspordiriigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4.   Liikmesriigi või Horvaatia toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja, kui asjaomaseid tooteid võib pidada ühendusest või Horvaatiast pärinevateks toodeteks ja kui nad vastavad käesolevas protokollis sätestatud nõuetele.

5.   Sertifikaadi väljastanud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tollil õigus nõuda mis tahes tõendeid ja vaadata üle eksportija raamatupidamine või teha muid vajalikke kontrollimisi. Sertifikaadi väljastanud tolliasutus tagab ka lõikes 2 nimetatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige kontrollib ta, et toodete kirjelduseks ettenähtud lahter oleks täidetud nii, et sinna ei oleks võimalik võltsimise eesmärgil midagi lisada.

6.   Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7.   Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 18

Tagantjärele väljaantud kaupade liikumissertifikaadid EUR.1

1.   Olenemata artikli 17 lõikest 7 võib kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast sellega seotud toodete eksporti, kui:

2.   Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud kaupade ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused.

3.   Toll võib kaupade liikumissertifikaadi EUR. 1 tagantjärele välja anda ainult pärast seda, kui ta on kontrollinud, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad vastavates dokumentides sisalduvate andmetega.

4.   Tagantjärele väljaantud kaupade liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märkustest:

“NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”, “DELIVRE A POSTERIORI”, “RILASCIATO A POSTERIORI”, “AFGEGEVEN A POSTERIORI”, “ISSUED RETROSPECTIVELY”, “UDSTEDT EFTERFØLGENDE”,“ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”, “EXPEDIDO A POSTERIORI”, “EMITIDO A POSTERIORI”, “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”, “UTFÄRDAT I EFTERHAND”, “NAKNADNO IZDANO”.

5.   Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse “Märkused”.

Artikkel 19

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1.   Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2.   Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märkustest:

“DUPLIKAT”, “DUPLICATA”, “DUPLICATO”, “DUPLICAAT”, “DUPLICATE”, “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”, “DUPLICADO”, “SEGUNDA VIA”, “KAKSOISKAPPALE”.

3.   Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse “Märkused”.

4.   Duplikaat, mis peab kandma kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmiskuupäeva, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast.

Artikkel 20

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse ühenduse või Horvaatia tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale ühendusse või Horvaatiasse. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifikaadi(d) annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tooted suunatakse.

Artikkel 21

Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

1.   Artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud arvedeklaratsiooni võib koostada:

2.   Arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid saab käsitleda ühendusest või Horvaatiast pärinevatena ja need vastavad muudele käesolevas protokollis sätestatud nõuetele.

3.   Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama ekspordiriigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud.

4.   Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas ekspordiriigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5.   Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija käsitsi oma allkirja. Heakskiidetud eksportijalt artikli 22 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab ekspordiriigi tolliasutusele kirjalikult, et ta võtab endale iga tema andmeid sisaldava arvedeklaratsiooni eest täisvastutuse nii, nagu oleks ta nendele käsitsi alla kirjutanud.

6.   Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni siis, kui sellega hõlmatud tooteid eksporditakse, või pärast eksportimist, tingimusel et see esitatakse impordiriigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.

Artikkel 22

Heakskiidetud eksportija

1.   Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi “heakskiidetud eksportija”), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa täita ise kaubaarve deklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2.   Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3.   Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4.   Toll kontrollib heakskiidetud eksportija loa kasutamist.

5.   Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 23

Päritolutõendi kehtivus

1.   Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest ekspordiriigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tollile.

2.   Kui päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 kindlaksmääratud esitamistähtaja lõppu, võib selle aktsepteerida sooduskohtlemise kohaldamiseks, juhul kui need dokumendid on jäänud tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3.   Muudel hilinemisjuhtudel võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida siis, kui tooted on talle esitatud enne kõnesoleva tähtaja lõppu.

Artikkel 24

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõend esitatakse impordiriigi tolliasutusele selles riigis sätestatud korras. Nimetatud tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib ta nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 25

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja impordiriigi tolli kehtestatud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotisse või rubriikidesse 7308 ja 9406 kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid osasaadetisena, esitatakse tollile selliste toodete kohta üks päritolutõend esimese osasaadetise importimisel.

Artikkel 26

Päritolutõendi esitamisest vabastamine

1.   Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt, samuti siis, kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2.   Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3.   Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 27

Tõendavad dokumendid

Artikli 17 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 3 nimetatud dokumendid, millega tõendatakse, et kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib lugeda ühendusest või Horvaatiast pärinevateks toodeteks ning need vastavad käesoleva protokolli muudele tingimustele, võivad olla muu hulgas järgmised:

Artikkel 28

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1.   Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, säilitab artikli 17 lõikes 3 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2.   Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle arvedeklaratsiooni ärakirja ja artikli 21 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3.   Ekspordiriigi toll, kes annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 17 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.

4.   Impordiriigi toll säilitab neile esitatud kaupade liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 29

Lahknevused ja vormistusvead

1.   Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid lahknevusi, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2.   Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 30

Eurodes väljendatud summad

1.   Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määratavad asjaomased riigid artikli 21 lõike 1 punkti b ja artikli 26 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad liikmesriikide või Horvaatia omavääringus.

2.   Kaubapartii suhtes kohaldatakse artikli 21 lõike 1 punkti b või artikli 26 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt ühenduse ja Horvaatia fikseeritud summadele.

3.   Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Ühenduste Komisjon teatab asjaomased summad Horvaatiale.

4.   Horvaatia võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Horvaatia võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa ümberarvestamise tulemusena enne eelnimetatud ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast kuni 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5.   Stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu vaatab eurodes väljendatud summad üle ühenduse või Horvaatia taotlusel. Kõnealusel läbivaatamisel kaalub stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 31

Vastastikune abi

1.   Liikmesriikide ja Horvaatia tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

2.   Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad ühendus ja Horvaatia teineteist oma vastavate tolliasutuste kaudu, kontrollides kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 ja arvedeklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 32

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1.   Päritolutõendite õigsust uuritakse tagantjärele pisteliselt või siis, kui impordiriigi tollil on põhjust kahelda nende dokumentide ehtsuses, asjakohaste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises.

2.   Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Järelkontrollitaotluse põhjendusena edastatakse kõik dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed.

3.   Päritolutõendite õigsust kontrollib ekspordiriigi toll. Selleks on tollil õigus nõuda mis tahes tõendeid ja vaadata üle eksportija raamatupidamine või teha muid vajalikke kontrollimisi.

4.   Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5.   Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemuste põhjal peab saama otsustada, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib lugeda ühendusest või Horvaatiast pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele. Kui käesoleva protokolli artiklite 3 ja 4 kohaselt kohaldati kumulatsiooni käsitlevaid sätteid ning kui tegemist on artikli 17 lõikega 3, lisatakse vastusele esitatud kaupade liikumissertifikaadi (liikumissertifikaatide) või arvedeklaratsiooni (arvedeklaratsioonide) koopia (koopiad).

6.   Kui põhjendatud kahtluse korral ei ole kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse esitamist vastust saadud või kui vastus ei sisalda piisavat teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus tariifsete soodusmeetmete kohaldamisest, v.a erandlike asjaolude korral.

Artikkel 33

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 32 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrolli tegemise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogule.

Importija ja impordiriigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 34

Karistused

Karistust rakendatakse iga isiku suhtes, kes koostab või laseb koostada dokumendi, mis sisaldab ebaõiget teavet toodetele sooduskohtlemise saamiseks.

Artikkel 35

Vabatsoonid

1.   Ühendus ja Horvaatia võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida vedamise ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2.   Kui ühendusest või Horvaatiast pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõikes 1 sisalduvatest sätetest eksportija taotlusel välja uue EUR.1 sertifikaadi, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga.

VII JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 36

Protokolli rakendamine

1.   Artiklis 2 kasutatav mõiste “ühendus” ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2.   Ceutasse või Melillasse imporditavate Horvaatiast pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Horvaatia kohaldab käesoleva lepinguga reguleeritud ning Ceutast ja Melillast pärit toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse ühendusest ja mis pärinevad ühendusest.

3.   Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid käsitleva lõike 2 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat protokolli vastavalt artiklis 37 sätestatud eritingimustele mutatis mutandis.

Artikkel 37

Eritingimused

1.   Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 13 sätete kohaselt, loetakse:

2.   Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3.   Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab “Horvaatia” ja “Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või kaubaarve deklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või kaubaarve deklaratsiooni nende päritolustaatus.

4.   Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 38

Protokolli muudatused

Stabilisatsiooni ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada käesoleva protokolli sätete muutmise üle.

I LISA

II LISA LOENDI SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Märkus 1

Loendis sätestatakse tingimused, mis tuleb täita, et tooteid saaks lugeda artikli 6 tähenduses piisava töö või töötluse läbinuks.

Märkus 2

2.1.   Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või tootegrupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru kandele vastab kolmandas või neljandas veerus olev reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees “ex”, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.

2.2.   Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki.

2.3.   Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel.

2.4.   Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmanda või neljanda veeru reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmanda veeru reeglit.

Märkus 3

3.1.   Artikli 6 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete tootmisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus Horvaatia või ühenduse tehases.

Näide:

Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille kohta näeb reegel ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast “muust sepistamise teel eelvormitud legeeritud terasest”.

Kui nimetatud sepis on sepistatud Horvaatias valmistatud päritolustaatuseta valuplokist, on kõnealune sepis juba omandanud päritolustaatuse loendis rubriigi ex 7224 kohta esitatud reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitleda päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases, kus mootor, või muus Horvaatia tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valuploki väärtust arvesse.

3.2.   Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

3.3.   Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegel näeb ette, et kasutada võib “mis tahes rubriigi materjale”, võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode, kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend “valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muudest rubriiki ... kuuluvatest materjalidest” tähendab siiski seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki klassifitseeritud materjale, mille kirjeldus erineb toote kirjeldusest loendi teises veerus.

3.4.   Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki kõnealuseid materjale kasutama ei pea.

Näide:

Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat.

3.5.   Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista see nõue kasutamast muid materjale, mis oma laadi tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.)

Näide:

Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Seda reeglit ei kohaldata siiski toodete suhtes, mida võib toota samalaadsest varasemas valmistamisjärgus olevast materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest.

Näide:

Kui ex 62 gruppi kuuluva lausriidest rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei või lähtuda lausriidest, isegi kui lõngast tavaliselt lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähteaine tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas järgus – see tähendab kiu kujul.

3.6.   Kui loendi reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.

Märkus 4

4.1.   Loendis kasutatud mõiste “looduslikud kiud” tähistab muid kiude peale tehis- või sünteeskiudude. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiududele, sealhulgas jäätmetele, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.

4.2.   Termin “looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.

4.3.   Loendis kasutatud terminitega “tekstiilimass”, “keemilised materjalid” ja “paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

4.4.   Loendis kasutatud termin “keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.

Märkus 5

5.1.   Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3 ja 5.4.)

5.2.   Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

Näide:

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada kuni 10 % lõnga massist.

Näide:

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), ja villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada kuni 10 % riide massist.

Näide:

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode ainult siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode.

Näide:

Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

5.3.   Toodete puhul, mis sisaldavad “mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.

5.4.   Toodete puhul, mis sisaldavad “kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on piirmäär sellise riba kohta 30 %.

Märkus 6

6.1.   Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel, et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

6.2.   Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.

Näide:

Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste, valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide, kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

6.3.   Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel.

Märkus 7

7.1.   Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised:

7.2.   Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlustoimingud on järgmised:

7.3.   Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.

II LISA

PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEST VALMISTATUD TOODETELE PÄRITOLUSTAATUSE ANDMISEKS VAJALIKE TÖÖ- JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTE LOETELU

III LISA

KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAAT EUR. 1 JA KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUS

IV LISA

Arvedeklaratsioon

Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

Ingliskeelne sõnastus

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (17)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (18) preferential origin.

Hispaaniakeelne sõnastus

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (17)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (18).

Taanikeelne sõnastus

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (17)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (18).

Saksakeelne sõnastus

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (17)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (18) Ursprungswaren sind.

Kreekakeelne sõnastus

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (17)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (18).

Prantsuskeelne sõnastus

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (17)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (18).

Itaaliakeelne sõnastus

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (17)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (18).

Hollandikeelne sõnastus

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (17)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn. (18).

Portugalikeelne sõnastus

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no. ... (17)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (18).

Soomekeelne sõnastus

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (17)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja.... alkuperätuotteita (18).

Rootsikeelne sõnastus

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (17)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ....ursprung (18).

Horvaadikeelne sõnastus

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (17)) izjavljuje da su, osim ako je to drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (18) preferencijalnog podrijetla.

... (19)

(Koht ja kuupäev)

 (20)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)

PROTOKOLL NR 5

vastastikuse haldusabi osutamise kohta tolliküsimustes

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Lepinguosalised abistavad teineteist oma pädevuse piires ning käesoleva protokolliga ette nähtud viisil ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige rakendamine eelkõige nimetatud õigusakte rikkuvate toimingute ennetamise, uurimise ja tõkestamise kaudu.

2.   Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes hõlmab kõiki lepinguosaliste haldusasutusi, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse abi andmist kriminaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud õigusasutuste taotlusel kasutatud volituste abil, välja arvatud juhul, kui need organid on andnud loa sellise teabe edastamiseks.

3.   Käesolev protokoll ei hõlma tollimaksude, maksude ega rahatrahvide sissenõudmiseks antavat abi.

Artikkel 3

Abistamine taotluse korral

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe, mis käsitleb täheldatud või kavandatud toiminguid, millega rikutakse või võidakse rikkuda neid õigusakte.

2.   Taotluse esitanud asutuse taotluse korral teatab taotluse saanud asutus talle:

3.   Taotluse esitanud asutuse taotluse korral võtab taotluse saanud asutus tema suhtes kehtivate õigusnormide raames vajalikke meetmeid, et tagada erijärelevalve:

Artikkel 4

Abistamine omal algatusel

Lepinguosalised abistavad teineteist omal algatusel ning kooskõlas oma õigusnormidega, kui nad peavad seda vajalikuks tollialaste õigusaktide õige kohaldamise huvides, esitades eelkõige kogutud teavet:

Artikkel 5

Dokumentide edastamine ja otsuste teatavaks tegemine

Taotluse esitanud asutuse taotluse korral võtab taotluse saanud asutus tema suhtes kohaldatavate õigusnormide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et:

mis on pärit taotluse esitanud asutuselt ja mis kuuluvad käesoleva protokolli kohaldamisalasse, taotluse saanud asutuse territooriumil asuvale või seal asutatud adressaadile.

Dokumentide edastamise või otsuste teatavaks tegemise taotlused tehakse kirjalikult taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles.

Artikkel 6

Abitaotluste vorm ja sisu

1.   Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taotlusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.

2.   Lõike 1 kohased taotlused sisaldavad järgmisi andmeid:

3.   Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles. Seda nõuet ei kohaldata dokumentide suhtes, mis lisatakse lõike 1 alusel esitatud taotlusele.

4.   Kui taotlus ei vasta eespool loetletud vorminõuetele, võib nõuda selle parandamist või täiendamist; seni võib võtta tarvitusele ettevaatusabinõusid.

Artikkel 7

Taotluste täitmine

1.   Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepinguosalise muude ametiasutuste taotlusel, esitades olemasolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Käesolevat sätet kohaldatakse ka kõigi muude asutuste suhtes, kellele taotluse saanud asutus on taotluse adresseerinud juhul, kui ta ei saa ise tegutseda.

2.   Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud lepinguosalise õigusnormide kohaselt.

3.   Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel taotleda taotluse saanud asutuselt või muult lõike 1 kohaselt asjaomaselt asutuselt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli rakendamiseks.

4.   Asjaomase lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil toimuvate uurimiste juures.

Artikkel 8

Teabeedastuse vorm

1.   Taotluse saanud asutus teeb uurimiste tulemused taotluse esitanud asutusele teatavaks kirjalikult ning lisab asjaomased dokumendid, tõestatud koopiad ja muud materjalid.

2.   Nimetatud teave võib olla elektroonilises vormis.

3.   Originaaldokumendid esitatakse üksnes taotluse korral ja juhtudel, kus tõestatud koopiatest ei piisa. Nimetatud originaaldokumendid tagastatakse esimesel võimalusel.

Artikkel 9

Erandid abistamiskohustusest

1.   Abi andmisest võib keelduda või siduda selle andmise teatud tingimuste ja nõuetega juhul, kui lepinguosaline leiab, et käesoleva protokolli kohane abi:

2.   Taotluse saanud asutus võib abi osutamise edasi lükata põhjendusel, et see takistab käimasolevat uurimist, vastutuselevõtmist või kohtumenetlust. Sel juhul konsulteerib taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusega, et teha kindlaks, kas abi on võimalik anda selliste tingimuste ja nõuete alusel, mida taotluse saanud asutus vajalikuks peab.

3.   Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.

4.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel tuleb taotluse saanud asutuse otsus ja selle põhjendused taotluse esitanud asutusele viivitamatult teatavaks teha.

Artikkel 10

Teabevahetus ja konfidentsiaalsus

1.   Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edastatud teave on konidentsiaalne või piiratud kasutusega, olenevalt kummagi lepinguosalise kehtivatest eeskirjadest. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsetele andmetele vastuvõtva lepinguosalise asjakohaste õigusaktide ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate vastavate sätete kohaselt.

2.   Isikuandmeid võib vahetada üksnes siis, kui vastuvõttev lepinguosaline kohustub neid andmeid kaitsma vähemalt nii, nagu samal juhul teeks seda edastav lepinguosaline. Selleks edastavad lepinguosalised teineteisele teabe oma kohaldatavate eeskirjade, sealhulgas vajaduse korral ühenduse liikmesriikides kehtivate sätete kohta.

3.   Kui käesoleva protokolli alusel saadud teavet kasutatakse tollialaste õigusaktide rikkumise kohta algatatud kohtu- või haldusmenetlustes, peetakse seda käesoleva protokolli kohaseks. Seepärast võivad lepinguosalised käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtusse esitatud asjades ja süüdistustes. Teabe esitanud või nimetatud dokumendid kättesaadavaks teinud pädevale asutusele teatatakse teabe ja dokumentide sellisest kasutamisest.

4.   Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmärkide kohaselt. Kui üks lepinguosalistest soovib seda teavet muul otstarbel kasutada, peab tal selleks olema teabe andnud asutuse eelnev kirjalik nõusolek. Teabe sellisel kasutamisel tuleb võtta arvesse kõnealuse asutuse ettenähtud piiranguid.

Artikkel 11

Eksperdid ja tunnistajad

Taotluse saanud asutuse ametnikul võib talle antud volituste piires lubada esineda eksperdi või tunnistajana kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetluses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Esinemise taotluses tuleb täpselt nimetada, millises kohtu- või haldusasutuses ametiisik peab esinema ning millistes küsimustes ja millise ametikoha või kvalifikatsiooni tõttu seda ametiisikut küsitletakse.

Artikkel 12

Abistamiskulud

Lepinguosalised loobuvad kõikidest nõuetest teineteisele, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad.

Artikkel 13

Rakendamine

1.   Käesoleva protokolli rakendamise eest vastutavad ühelt poolt Horvaatia tolliasutused ja teiselt poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni pädevad talitused ja vajaduse korral liikmesriikide tolliasutused. Nad otsustavad kõigi lepingu kohaldamiseks vajalike praktiliste meetmete ja korra üle, võttes arvesse eelkõige andmekaitse osas kehtivaid norme. Nad võivad soovitada pädevatele asutustele muudatusi, mida on nende arvates vaja teha käesolevasse protokolli.

2.   Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele üksikasjalikest rakenduseeskirjadest, mis nad on käesoleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud.

Artikkel 14

Muud lepingud

1.   Võttes vastavalt arvesse Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide pädevust:

2.   Olenemata lõike 1 sätetest on käesoleva protokolli sätted ülimuslikud kahepoolsete vastastikuse abi lepingute suhtes, mis on sõlmitud või sõlmitakse mõne liikmesriigi ja Horvaatia vahel, juhul kui nende sätted ei ole kooskõlas käesoleva protokolli sätetega.

3.   Käesoleva protokolli kohaldamisega seotud küsimused lahendatakse lepinguosaliste vaheliste konsultatsioonide käigus stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 114 alusel moodustatud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomisjonis.

PROTOKOLL NR 6

maismaatranspordi kohta

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva protokolli eesmärk on edendada lepinguosaliste vahel koostööd maismaatranspordi, eelkõige transiitliikluse osas, ja tagada sel eesmärgil, et lepinguosaliste territooriumide vahel või kaudu toimuvat vedu arendatakse kooskõlastatult ning käesoleva protokolli sätteid täielikult ja ühetaoliselt kohaldades.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Koostöö hõlmab maismaatransporti, eelkõige maantee-, raudtee- ja kombineeritud transporti ning samuti vastavat infrastruktuuri.

2.   Sellega seoses kuuluvad käesoleva protokolli kohaldamisalasse eelkõige:

3.   Veetransporti reguleerivad deklaratsiooni II lisa erisätted.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas protokollis kohaldatakse järgmisi mõisteid:

INFRASTRUKTUUR

Artikkel 4

Üldsäte

Käesolevaga lepivad lepinguosalised kokku, et nad võtavad omavahel kooskõlastatult meetmeid mitmeliigilise transpordi infrastruktuuri arendamiseks eelkõige Pan-Euroopa V, VII ja X koridoris ning VIII koridoriga ühendatud Aadria/Joonia Pan-Euroopa Transpordipiirkonnas, mis on oluliseks vahendiks kaupade vedu läbi Horvaatia mõjutavate probleemide lahendamisel.

Artikkel 5

Planeerimine

Horvaatia territooriumil peamisi maanteid ja raudteeliine, siseveeteid, sisevee- ja meresadamaid, lennuvälju ja muid transpordivõrgu koostisosi hõlmava, nii Horvaatia kui kogu Kagu-Euroopa regiooni vajadusi rahuldava mitmeliigilise regionaalse transpordivõrgu väljaarendamine pakub ühendusele ja Horvaatiale erilist huvi. See võrk ühendatakse regionaalsete Trans- või Pan-Euroopa võrkudega naaberriikide territooriumil ja on koostalitusvõimeline ühenduse Trans-Euroopa transpordivõrguga. Vastavaid projekte ja prioriteete hinnatakse kooskõlas transpordiinfrastruktuuri vajaduste hindamisel (TINA) kasutatavate meetoditega, võttes sealjuures arvesse tulemusi, mida TINA rakendamine on andnud naaberriikides. Nimetatud hindamise tulemuseks peaks olema transpordi valdkonna prioriteetide kindlaksmääramine, mille alusel Horvaatia eraldab nimetatud võrgu projektide jaoks omavahendeid ja toimub nende igasugune ühendusepoolne kaasfinantseerimine.

Artikkel 6

Finantsaspektid

1.   Vastavalt lepingu artiklile 107 toetab ühendus rahaliselt artiklis 5 osutatud vajalikke infrastruktuurimeetmeid. Seda rahalist toetust antakse Euroopa Investeerimispangalt saadava laenu vormis ja mis tahes muus rahastamisvormis, mis võimaldab eraldada täiendavaid vahendeid.

2.   Euroopa Ühenduste Komisjon püüab töö kiirendamiseks niipalju kui võimalik soodustada selliste täiendavate ressursside kasutamist, nagu ühenduse teatud liikmesriikide investeeringud kahepoolsel alusel või avalikud ja eravahendid.

RAUDTEETRANSPORT JA KOMBINEERITUD VEDU

Artikkel 7

Üldsäte

Lepinguosalised võtavad vastu omavahel kooskõlastatud meetmed arendamaks ja edendamaks raudtee- ja kombineeritud vedu kui vahendeid, mis tagavad, et tulevikus suur osa nende kahepoolsetest vedudest ja transiitvedudest läbi Horvaatia toimub keskkonnasõbralikumatel tingimustel.

Artikkel 8

Infrastruktuuriga seonduvad eriaspektid

Horvaatia raudteede ajakohastamise raames võetakse vajalikke meetmeid süsteemi kohandamiseks kombineeritud transpordi vajadustele, pöörates sealjuures erilist tähelepanu terminalide arendamisele ja ehitamisele ning tunneli mõõtmetele ja läbilaskevõimele, mis nõuab suuremahulisi investeeringuid.

Artikkel 9

Toetusmeetmed

Lepinguosalised rakendavad kõiki kombineeritud veo arengu soodustamiseks vajalikke meetmeid.

Selliste meetmete eesmärk on:

Artikkel 10

Raudteede roll

Riikide ja raudteede asjakohaste volituste raames nii reisijate- kui kaubaveo puhul soovitavad lepinguosalised nende raudtee-ettevõtjatele:

MAANTEEVEDU

Artikkel 11

Üldsätted

1.   Pidades silmas vastastikust juurdepääsu transporditurule, lepivad lepinguosalised kokku, et esialgu säilitatakse ühenduse liikmesriikide ja Horvaatia vahel sõlmitud kahepoolsetest lepingutest või muudest olemasolevatest rahvusvahelistest kahepoolsetest kokkulepetest tulenev kord või selliste lepingute ja kokkulepete puudumisel 1991. aastal de facto valitsenud olukord, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.

Ühenduse ja Horvaatia vahelise artiklis 12 sätestatud maanteetranspordi turule juurdepääsu käsitleva lepingu ja artikli 13 lõikes 2 ette nähtud maanteeliikluse maksustamise lepingu sõlmimiseni teeb Horvaatia ühenduse liikmesriikidega koostööd nimetatud kahepoolsete lepingute muutmiseks, nii et need vastaksid käesolevale protokollile.

2.   Käesolevaga lepivad lepinguosalised kokku, et alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast on ühenduse transiitliiklusel võimalik takistusteta läbida Horvaatia ja Horvaatia transiitliiklusel ühendus.

3.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse läbi Austria kulgeva Horvaatia transiitliikluse suhtes järgmisi sätteid:

4.   Kui lõike 2 alusel õiguste andmisel suureneb ühenduse veoettevõtjate transiitliiklus sellise tasemeni, mis tõsiselt kahjustab või võib tõsiselt kahjustada maanteede infrastruktuuri ja/või liikluse sujuvust artiklis 5 sätestatud liiklustelgedel ja samalaadseid probleeme esineb ühenduse Horvaatia piiri lähedasel territooriumil, siis esitatakse juhtum vastavalt lepingu artiklile 113 lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogusse. Osapooled võivad teha ettepaneku rakendada nimetatud kahju piiramiseks või leevendamiseks ajutiselt erakorralisi, mittediskrimineerivaid meetmeid.

5.   Juhul kui Euroopa Ühendus kehtestab eeskirjad Euroopa Liidus registreeritud raskete kaubaveokite tekitatud reostuse vähendamiseks, siis kohaldatakse samaväärseid eeskirju ka Horvaatias registreeritud raskete kaubaveokite suhtes, mis soovivad sõita läbi ühenduse territooriumi. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu teeb otsuse vajaliku korra kohta.

6   Lepinguosalised hoiduvad ühepoolsete meetmete võtmisest, mis võiks kaasa tuua kas ühenduse või Horvaatia ettevõtjate või veokite diskrimineerimise. Mõlemad lepinguosalised rakendavad kõiki vajalikke meetmeid hõlbustamaks maanteevedu teise lepinguosalise territooriumile või läbi selle territooriumi.

Artikkel 12

Turulepääs

Lepinguosalised kohustuvad esmatähtsa ülesandena tegema oma sisemiste eeskirjade kohaselt, et töötada välja:

Artikkel 13

Maksustamine, teemaksud ja muud kasutusmaksud

1.   Lepinguosalised nõustuvad, et maanteesõidukite maksustamine, teemaksud ja muud kasutusmaksud ei tohi kummalgi poolel olla diskrimineerivad.

2.   Lepinguosalised alustavad läbirääkimisi, et jõuda nii kiiresti kui võimalik maanteeliikluse maksustamist käsitlevale kokkuleppele ühenduse selles küsimuses vastuvõetud eeskirjade alusel. Selle kokkuleppe eesmärk on eelkõige tagada sujuv piiriülene liiklus, jätkuvalt vähendada erinevusi lepinguosaliste maanteeliikluse maksustamise süsteemides ja kõrvaldada nendest erinevustest põhjustatud konkurentsimoonutused.

3.   Kuni lõikes 2 nimetatud läbirääkimiste lõpetamiseni loobuvad lepinguosalised raskete kaubaveokite ringluse ja/või omamise maksustamisel ning lepinguosaliste territooriumil maksude või kasutusmaksude nõudmisel vahetegemisest ühenduse ja Horvaatia veoettevõtjate vahel. Horvaatia kohustub nõudmisel teavitama Euroopa Ühenduste Komisjoni Horvaatias kehtivate maksude, teemaksude ja muude kasutusmaksude suurusest ning nende arvutamise meetodist.

4.   Kuni lõikes 2 ja artiklis 12 nimetatud kokkulepete sõlmimiseni peavad mis tahes ettepanekud Horvaatiat läbiva ühenduse transiidi suhtes kohaldatavate maksude, teemaksude või muude kasutusmaksude ning samuti nende kogumise süsteemi muutmiseks pärast käesoleva lepingu jõustumist läbima eelneva konsulteerimismenetluse.

Artikkel 14

Mass ja mõõtmed

1.   Horvaatia nõustub, et ühenduse massi ja mõõtmete standarditele vastavad maanteesõidukid võivad vabalt ja nendest tulenevate takistusteta liigelda artiklis 5 nimetatud teedel. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist võidakse Horvaatia standarditele mittevastavate maanteesõidukite suhtes kohaldada mittediskrimineerivat erimaksu, mis vastab ülemäärasest teljekoormusest põhjustatud kahjule.

2.   Horvaatia püüab ühtlustada oma kehtivaid tee-ehitusalaseid eeskirju ja standardeid ühenduses kehtivate õigusaktidega käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva viienda aasta lõpuks ning teeb suuri jõupingutusi, et kavandatud ajavahemiku jooksul vastavalt oma rahalistele võimalustele parandada artiklis 5 nimetatud teid nende uute eeskirjade ja standardite kohaselt.

Artikkel 15

Keskkond

1.   Keskkonna kaitsmise eesmärgil püüavad lepinguosalised kehtestada raskete kaubaveokite gaasiliste ja tahkete heitmete ja mürataseme standardid, mis kindlustavad kõrge kaitstuse taseme.

2.   Selleks, et anda tööstusele selget teavet ja soodustada kooskõlastatud teadusuuringuid, programmide koostamist ja tootmist, välditakse antud valdkonnas siseriiklike eristandardite kehtestamist.

Muude küsimuste seas ka keskkonda käsitlevates rahvusvahelistes lepingutes sätestatud standarditele vastavad sõidukid võivad liigelda ühenduse territooriumil ilma täiendavate piiranguteta.

3.   Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks teevad lepinguosalised uute standardite kehtestamisel koostööd.

Artikkel 16

Sotsiaalsed aspektid

1.   Lepinguosalised ühtlustavad oma õigusaktid, mis käsitlevad maanteetranspordi personali koolitust, eelkõige seoses ohtlike kaupade veoga.

2.   Horvaatia, kes on rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) osapool, ja ühendus kooskõlastavad selle valdkonna sotsiaalseid aspekte reguleeriva seadusandluse edasist arengut silmas pidades võimalikult suures ulatuses oma poliitika autojuhtide sõiduaja, -katkestuste ja puhkeperioodide ning meeskondade koosseisu suhtes.

3.   Lepingupooled teevad maanteeveo sotsiaalseid aspekte reguleerivate õigusaktide rakendamisel ja täitmisel koostööd.

4.   Maanteeveo-ettevõtjate vastastikuse tunnustamise võimaldamiseks tagavad lepinguosalised oma antud tegevusalale lubamist käsitlevates õigusaktides sätestatud nõuete samaväärsuse.

Artikkel 17

Liiklusega seotud sätted

1.   Lepinguosalised ühendavad oma kogemused ja püüavad ühtlustada oma õigusakte, et parandada liikluse sujuvust tippaegadel (nädalavahetused, riigipühad, turismihooaeg).

2.   Lepinguosalised soodustavad üldiselt liiklusteabesüsteemi sisseviimist, arendamist ja koostööd.

3.   Lepinguosalised püüavad ühtlustada oma õigusaktid, mis käsitlevad kergriknevate kaupade, elusloomade ja ohtlike ainete vedu.

4.   Lepinguosalised püüavad ühtlustada ka juhtidele antavat tehnilist abi, olulise liiklusteabe levitamist ja muid turistidesse puutuvaid küsimusi ning hädaabiteenuseid, sealhulgas kiirabi.

VORMINÕUETE LIHTSUSTAMINE

Artikkel 18

Vorminõuete lihtsustamine

1.   Lepinguosalised lubavad muuta kauba kulgemise mööda raud- ja maanteid lihtsamaks, olenemata sellest, kas tegemist on vastastikuse kaubavahetuse või transiidiga.

2.   Lepinguosalised lubavad alustada läbirääkimisi kaubaveo kontrolli ja vorminõuete hõlbustamist käsitleva lepingu sõlmimiseks

3.   Lepinguosalised lubavad võtta vajaduse piires ühismeetmeid ja toetada täiendavate lihtsustusmeetmete võtmist.

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Kohaldamisala laiendamine

Kui üks lepinguosaline käesoleva protokolli kohaldamisel saadud kogemustest tulenevalt leiab, et on muid käesoleva protokolliga hõlmamata meetmeid, mis on kooskõlastatud Euroopa transpordipoliitika huvides ning võivad eelkõige aidata lahendada transiitliikluse probleeme, esitab ta vastavad ettepanekud teisele lepinguosalisele.

Artikkel 20

Rakendamine

1.   Lepinguosalised teevad käesoleva protokolli rakendamisel koostööd spetsiaalses allkomitees, mis luuakse vastavalt lepingu artiklile 115.

2.   Nimetatud allkomitee eelkõige:

Artikkel 21

Lisad

Lisad on käesoleva protokolli lahutamatu osa.

I LISA

ÜHISDEKLARATSIOON

II LISA

DEKLARATSIOON ARTIKLI 2 KOHTA

Horvaatia väljendas huvi alustada niipea kui võimalik läbirääkimisi tulevase koostöö üle sisevee- ja meretranspordi valdkonnas.

Ühendus on Horvaatia huvi hoolikalt arvesse võtnud.

LÕPPAKT

BELGIA KUNINGRIIKI,

TAANI KUNINGRIIKI,

SAKSAMAA LIITVABARIIKI,

KREEKA VABARIIKI,

HISPAANIA KUNINGRIIKI,

PRANTSUSE VABARIIKI,

IIRIMAAD,

ITAALIA VABARIIKI,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI,

MADALMAADE KUNINGRIIKI,

AUSTRIA VABARIIKI,

PORTUGALI VABARIIKI,

SOOME VABARIIKI,

ROOTSI KUNINGRIIKI,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI,

kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu osalised,

edaspidi “liikmesriigid”, ja

EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

edaspidi “ühendus”,

ühelt poolt ja

HORVAATIA VABARIIGI täievolilised esindajad,

teiselt poolt,

kes on kokku tulnud ... [koht] ... [kuupäev] kahe tuhande esimesel aastal, et kirjutada alla stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel, edaspidi “leping”;

leping, lepingu I–VIII lisa, täpsemalt:

ja järgmised protokollid:

Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Horvaatia Vabariigi täievolilised esindajad on samuti vastu võtnud järgmised allpool loetletud ja käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid:

Ühisdeklaratsioon lepingu artiklite 21 ja 29 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 41 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 45 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 46 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 58 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 60 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 71 kohta

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 120 kohta

Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta

Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

Horvaatia Vabariigi täievolilised esindajad on võtnud teadmiseks käesolevale lõppaktile lisatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ühepoolset deklaratsiooni lepingu artikli 30 kohta.

Luxembourg, 29. oktoober 2001

ÜHISDEKLARATSIOONID

Ühisdeklaratsioon artiklite 21 ja 29 kohta

Lepinguosalised deklareerivad, et artiklite 21 ja 29 rakendamisel uurivad nad stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogus Horvaatia ja kolmandate riikide (välja arvatud Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud riigid ja muud piirnevad riigid, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) vahel läbiräägitavate sooduslepingute mõju. Kui Horvaatia kontsessioonid kõnealustele riikidele peaksid osutuma märkimisväärselt paremateks, võib sellise uurimise tulemusena Horvaatia poolt Euroopa Ühendusele pakutud kontsessioone kohandada.

Ühisdeklaratsioon artikli 41 kohta

Ühisdeklaratsioon artikli 45 kohta

On kokku lepitud, et mõiste “lapsed” määratletakse asjaomase vastuvõtjariigi õigusnormide kohaselt.

Ühisdeklaratsioon artikli 46 kohta

On kokku lepitud, et mõiste “nende pereliikmed” määratletakse asjaomase vastuvõtjariigi õigusnormide kohaselt.

Ühisdeklaratsioon artikli 58 kohta

Lepinguosalised väljendavad oma huvi alustada niipea kui võimalik läbirääkimisi tulevase koostöö kohta õhutranspordi valdkonnas.

Ühisdeklaratsioon artikli 60 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et artikli 60 sätteid ei tõlgendata nii, nagu takistaks need üldist huvi pakkuva kinnisvara omandamise suhtes proportsionaalsete, mittediskrimineerivate piirangute kehtestamist ega mõjuta mingil viisil lepinguosalistes riikides omandiõiguslikku režiimi reguleerivaid eeskirju, välja arvatud nendes konkreetselt kehtestatud juhtudel.

Horvaatia kodanikud võivad omandada kinnisvara Euroopa Liidu liikmesriikides kooskõlas kohaldatava ühenduse õigusega ja sellega lubatud teatavate erandite kohaselt, mida kohaldatakse kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide kehtivate siseriiklike õigusaktidega.

Ühisdeklaratsioon artikli 71 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand eelkõige autoriõigust, sealhulgas arvutiprogrammide autoriõigust, ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi, andmebaasidega, patentidega, tööstusdisainilahendustega, kaubamärkidega ja teenindusmärkidega, mikrolülituste topoloogiaga, geograafiliste tähistega, kaasa arvatud päritolunimetused, seotud õigusi, samuti kaitset kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10a, ja avalikustamata oskusteabe kaitset.

Ühisdeklaratsioon artikli 120 kohta

DEKLARATSIOONID PROTOKOLLI nr 4 KOHTA

Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta

Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

ÜHEPOOLNE DEKLARATSIOON

Ühenduse ja selle liikmesriikide deklaratsioon

Arvestades, et Euroopa Ühendus kohaldab Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide, sealhulgas Horvaatia suhtes erandlikke kaubandusmeetmeid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2007/2000, deklareerivad Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid järgmist:

----

(1)  26. aprillil 2005. aastal kiitis EL–Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu eestikeelse tekstiversiooni (vt joonealust märkust nr 4 ELT L 26, 28.1.2005, lk 1).

(2)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjaomastes ühenduse sätetes vastu võetud tingimusi.

(3)  Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitavat lisamärkust 4(b).

(4)  Erand maisi sordist Zea indurata osas kehtib kuni 31.12.2002.

(5)  Eritöötlustoimingute tingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 7.1 ja 7.3.

(6)  Eritöötlustoimingute tingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 7.2.

(7)  Grupi 32 märkuses 3 täpsustatakse, et need tooted on mis tahes materjalide värvimiseks või värvainete tootmisel koostisainetena kasutatavad tooted, kui need ei ole klassifitseeritud mõnda muusse grupi 32 rubriiki.

(8)  “Rühm” tähendab rubriigi osa, mis on eraldatud semikooloniga.

(9)  Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikide 3901–3906 kui ka rubriikide 3907–3911 materjalidest, kohaldatakse seda piirangut ainult selle materjalirühma suhtes, mille mass on tootes ülekaalus.

(10)  Üliläbipaistvaks kileks loetakse kilet, mille valgustugevust vähendav toime (läbitustegur) mõõdetuna Gardneri läbitustegurimõõturiga ASTM-D 1003-16 on alla 2 %.

(11)  Tekstiilmaterjalide segust valmistatud tooteid käsitlevad eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 5.

(12)  Seda materjali võib kasutada üksnes paberimasinates kasutatava riide valmistamiseks.

(13)  Vt sissejuhatavat märkust 6.

(14)  Silmkoeliste või heegeldatud detailide (valmis lõigatud või otse lõikekohaselt kootud) kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel saadud silmkoeliste või heegeldatud toodete puhul, v.a elastsed või kummeeritud, vt 6. sissejuhatavat märkust.

(15)  SEMII – Pooljuhtide Tööstuse Seadmete ja Materjalide Instituut.

(16)  Seda reeglit kohaldatakse kuni 31.12.05

(17)  Kui kaubaarve deklaratsiooni esitab heakskiidetud eksportija, tuleb siia kanda heakskiidetud eksportija volituse number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

(18)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast või Mellilast, peab eksportija need selgelt tähistama märkega “CM” dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse.

(19)  Need võib märkimata jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.

(20)  Juhul, kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast vabastamine ka allakirjutaja nime kirjutamisest vabastamist.

(21)  13. detsembri 1999 direktiiv 1999/96/EÜ (EÜT L 44,16.2.2000 lk 1).

(22)  Mootoritel, mille iga silindri töömaht on alla 0,75 dm3 ja suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus ületab 3 000 min–1.

(23)  Mootoritel, mille iga silindri töömaht on alla 0,75 dm3 ja suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus ületab 3 000 min–1.

(24)  Ainult maagaasil töötavatel mootoritel.

(25)  Ei kehti mootorite suhtes, mille kütuseks on gaas.

----