# Uradni list L 269/14.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 269 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4814. oktober 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 269

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4814. oktober 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1666/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1667/2005 z dne 13. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 60/2004 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1668/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2006 Jamstvenega oddelka EKUJS | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1669/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 14. oktobra 2005 | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1670/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1671/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 9. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005 | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1672/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1673/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 13 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1674/2005 z dne 13. oktobra 2005 o prepovedi ribolova na trsko na območjih ICES I, II b s plovili, ki plujejo pod poljsko zastavo | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1675/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1676/2005 z dne 13. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 18 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1677/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005 | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1678/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 20 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1666/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1667/2005 z dne 13. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 60/2004 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1668/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2006 Jamstvenega oddelka EKUJS

4

Uredba Komisije (ES) št. 1669/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 14. oktobra 2005

6

Uredba Komisije (ES) št. 1670/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

8

Uredba Komisije (ES) št. 1671/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 9. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

10

Uredba Komisije (ES) št. 1672/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

11

Uredba Komisije (ES) št. 1673/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

13

*

Uredba Komisije (ES) št. 1674/2005 z dne 13. oktobra 2005 o prepovedi ribolova na trsko na območjih ICES I, II b s plovili, ki plujejo pod poljsko zastavo

14

Uredba Komisije (ES) št. 1675/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

16

Uredba Komisije (ES) št. 1676/2005 z dne 13. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

18

Uredba Komisije (ES) št. 1677/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

19

Uredba Komisije (ES) št. 1678/2005 z dne 13. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

20

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Evropski parlament in Svet |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka | 21 |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o uporabi instrumenta prilagodljivosti za pomoč pri sanaciji in obnovi v državah, ki jih je prizadel cunami, v skladu s točko 24 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 | 23 |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o reviziji Finančne perspektive 2000–2006 | 24 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 2. avgusta 2004 o državni pomoči Francije za France Télécom
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3061)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. oktobra 2005 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4068)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Sklep št. 1/2005 Skupnega odbora ES-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni menjavi z dne 4. oktobra 2005 o vabilu Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi | 44 |
| | * | Sklep št. 5/2005 Skupnega odbora ES-EFTA Skupni tranzit z dne 4. oktobra 2005 o povabilu, poslanem Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku | 46 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Evropski parlament in Svet

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

21

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o uporabi instrumenta prilagodljivosti za pomoč pri sanaciji in obnovi v državah, ki jih je prizadel cunami, v skladu s točko 24 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999

23

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o reviziji Finančne perspektive 2000–2006

24

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 2. avgusta 2004 o državni pomoči Francije za France Télécom
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3061)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3061)

1

30

*

Odločba Komisije z dne 13. oktobra 2005 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4068)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4068)

1

42

*

Sklep št. 1/2005 Skupnega odbora ES-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni menjavi z dne 4. oktobra 2005 o vabilu Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi

44

*

Sklep št. 5/2005 Skupnega odbora ES-EFTA Skupni tranzit z dne 4. oktobra 2005 o povabilu, poslanem Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1666/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 13. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1667/2005

z dne 13. oktobra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 60/2004 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti prvega odstavka člena 41 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 60/2004 (1) določa, da se znesek, ki bo zaračunan navedenim državam članicam za presežne neizločene količine, upošteva pri izračunu proizvodnih dajatev za tržno leto 2004/2005. |
| --- | --- |

(1)

Člen 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 60/2004 (1) določa, da se znesek, ki bo zaračunan navedenim državam članicam za presežne neizločene količine, upošteva pri izračunu proizvodnih dajatev za tržno leto 2004/2005.

| (2) | Znesek, ki bo zaračunan, še ne bo znan ob izračunu dajatev za leto 2004/2005 septembra 2005, ker je bil skrajni rok za predložitev dokazil o izločitvi z Uredbo Komisije (ES) št. 651/2005 prestavljen na 31. marec 2006. Določiti je torej treba, da se septembra 2006 navedeni znesek upošteva pri izračunu proizvodnih dajatev za tržno leto 2005/2006. |
| --- | --- |

(2)

Znesek, ki bo zaračunan, še ne bo znan ob izračunu dajatev za leto 2004/2005 septembra 2005, ker je bil skrajni rok za predložitev dokazil o izločitvi z Uredbo Komisije (ES) št. 651/2005 prestavljen na 31. marec 2006. Določiti je torej treba, da se septembra 2006 navedeni znesek upošteva pri izračunu proizvodnih dajatev za tržno leto 2005/2006.

| (3) | Uredbo (ES) št. 60/2004 je zato treba spremeniti. Ker mora sprememba veljati pred določitvijo dajatev za tržno leto 2004/2005, je treba določiti, da začne ta uredba veljati takoj. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 60/2004 je zato treba spremeniti. Ker mora sprememba veljati pred določitvijo dajatev za tržno leto 2004/2005, je treba določiti, da začne ta uredba veljati takoj.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 60/2004 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če dokazila o izločitvi ne predloži v skladu z odstavkom 1 za del ali celotno presežno količino, se novi državi članici zaračuna znesek, ki je enak neizločeni količini, pomnoženi z najvišjimi izvoznimi nadomestili za beli sladkor pod oznako KN 1701 99 10 med obdobjem od 1. maja 2004 do 30. novembra 2005. Najpozneje do 31. decembra v letih od 2006 do 2009 bo delež, enak 25 % skupnega zneska, pripisan proračunu Skupnosti. Skupni znesek se bo upošteval pri izračunu proizvodnih dajatev za tržno leto 2005/2006.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 9, 15.1.2004, str. 8. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 651/2005 (UL L 108, 29.4.2005, str. 3).

1

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1668/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2006 Jamstvenega oddelka EKUJS

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1883/78 z dne 2. avgusta 1978 o splošnih pravilih za financiranje intervencij s strani Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Jamstvenega oddelka (1), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 411/88 z dne 12. februarja 1988 o metodi in obrestni meri, ki se uporabljata za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov, ki obsegajo odkup, skladiščenje in prodajo (2) določa, da mora enotna obrestna mera, ki se uporablja za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov, ustrezati trimesečni in dvanajstmesečni obrestni meri Euribor z enotretjinskim in dvotretjinskim ponderjem. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 411/88 z dne 12. februarja 1988 o metodi in obrestni meri, ki se uporabljata za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov, ki obsegajo odkup, skladiščenje in prodajo (2) določa, da mora enotna obrestna mera, ki se uporablja za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov, ustrezati trimesečni in dvanajstmesečni obrestni meri Euribor z enotretjinskim in dvotretjinskim ponderjem.

| (2) | Komisija to obrestno mero določi pred začetkom vsakega obračunskega leta Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) na podlagi obrestnih mer, ugotovljenih v šestih mesecih pred njeno določitvijo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija to obrestno mero določi pred začetkom vsakega obračunskega leta Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) na podlagi obrestnih mer, ugotovljenih v šestih mesecih pred njeno določitvijo.

| (3) | Skladno s členom 4(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 411/88 se posebna obrestna mera določi za države članice, v katerih so bile obrestne mere najmanj šest mesecev nižje od enotne obrestne mere, določene za Skupnost. Če država članica pred koncem proračunskega leta ne sporoči povprečnih stroškov obrestne mere, se posebna obrestna mera določi na podlagi referenčne obrestne mere iz priloge k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Skladno s členom 4(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 411/88 se posebna obrestna mera določi za države članice, v katerih so bile obrestne mere najmanj šest mesecev nižje od enotne obrestne mere, določene za Skupnost. Če država članica pred koncem proračunskega leta ne sporoči povprečnih stroškov obrestne mere, se posebna obrestna mera določi na podlagi referenčne obrestne mere iz priloge k navedeni uredbi.

| (4) | Člen 4(3) Uredbe (EGS) št. 411/88 za proračunski leti 2005 in 2006 določa, da če so povprečni stroški obrestne mere v posamezni državi članici višji od dvakratne enotne obrestne mere, določene za Skupnost, lahko le-ta povrne stroške obresti na podlagi enotne obrestne mere, povečane za razliko med dvakratno enotno obrestno mero in dejansko obrestno mero, ki jo je prevzela država članica. |
| --- | --- |

(4)

Člen 4(3) Uredbe (EGS) št. 411/88 za proračunski leti 2005 in 2006 določa, da če so povprečni stroški obrestne mere v posamezni državi članici višji od dvakratne enotne obrestne mere, določene za Skupnost, lahko le-ta povrne stroške obresti na podlagi enotne obrestne mere, povečane za razliko med dvakratno enotno obrestno mero in dejansko obrestno mero, ki jo je prevzela država članica.

| (5) | Glede na sporočila držav članic Komisiji je obrestne mere za obračunsko leto 2006 Jamstvenega sklada EKUJS treba določiti ob upoštevanju teh različnih elementov. |
| --- | --- |

(5)

Glede na sporočila držav članic Komisiji je obrestne mere za obračunsko leto 2006 Jamstvenega sklada EKUJS treba določiti ob upoštevanju teh različnih elementov.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora EKUJS – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora EKUJS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za izdatke, nastale v obračunskem letu 2006 Jamstvenega oddelka EKUJS:

| 1. | enotna obrestna mera iz člena 5 Uredbe (EGS) št. 1883/78 znaša 2,2 % za vse države članice razen tistih iz točk 2 in 3 tega člena; |
| --- | --- |

1.

enotna obrestna mera iz člena 5 Uredbe (EGS) št. 1883/78 znaša 2,2 % za vse države članice razen tistih iz točk 2 in 3 tega člena;

| 2. | posebna obrestna mera iz člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 411/88 je:






  (a) | 2,1 % za Češko republiko, Francijo, Avstrijo in Finsko; |
| --- | --- | --- |

2.

posebna obrestna mera iz člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 411/88 je:

(a)

2,1 % za Češko republiko, Francijo, Avstrijo in Finsko;

| (b) | 1,8 % za Švedsko; |
| --- | --- |

(b)

1,8 % za Švedsko;

| 3. | obrestna mera iz člena 4(3) Uredbe (EGS) št. 411/88, ki se povrne, je:






  (a) | 3,2 % za Ciper; |
| --- | --- | --- |

3.

obrestna mera iz člena 4(3) Uredbe (EGS) št. 411/88, ki se povrne, je:

(a)

3,2 % za Ciper;

| (b) | 5,1 % za Madžarsko; |
| --- | --- |

(b)

5,1 % za Madžarsko;

| (c) | 3,0 % za Poljsko; |
| --- | --- |

(c)

3,0 % za Poljsko;

| (d) | 2,8 % za Slovenijo; |
| --- | --- |

(d)

2,8 % za Slovenijo;

| (e) | 2,3 % za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(e)

2,3 % za Združeno kraljestvo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 216, 5.8.1978, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 695/2005 (UL L 114, 4.5.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 40, 13.2.1988, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 956/2005 (UL L 164, 24.6.2005, str. 8).

2

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1669/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 14. oktobra 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti njenega člena 24(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (2) | Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (3) | Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (4) | V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve. |
| --- | --- |

(4)

V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve.

| (5) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne dajatve za uvoz proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1422/95 so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 79/2003 (UL L 13, 18.1.2003, str. 4).

2

(3)  UL 145, 27.6.1968, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1422/95.

3

---

PRILOGA

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 14. oktobra 2005

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 ta znesek nadomesti stopnjo dajatve skupne carinske tarife, določeno za te proizvode.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določeno v prvem členu spremenjene Uredbe (EGS) št. 785/68.

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1670/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002, in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza.

| (3) | Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti.

| (4) | V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(4)

V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti.

| (6) | Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (7) | Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno. |
| --- | --- |

(7)

Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno.

| (8) | Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

(8)

Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana.

| (9) | Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Nadomestila za izvoz izdelkov, naštetih v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturiranega in brez nadaljnje predelave, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

2

---

PRILOGA

NADOMESTILA ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE 14. OKTOBRA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze 100 kg neto teže proizvoda | 0,3744 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze 100 kg neto teže proizvoda

0,3744

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1671/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 9. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 9. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1138/2005, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 39,407 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 185, 16.7.2005, str. 3.

2

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1672/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 11. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 11. oktobra 2005.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 11. oktobra 2005, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 32).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1673/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 11. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 11. oktobra 2005.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 11. oktobra 2005, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 12,49 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 32).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

3

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1674/2005

z dne 13. oktobra 2005

o prepovedi ribolova na trsko na območjih ICES I, II b s plovili, ki plujejo pod poljsko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2005.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, navedene v Prilogi, ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2005. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, navedene v Prilogi, ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2005.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov navedenih staležev ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov navedenih staležev ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Črpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2005 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo v Prilogi navedene države članice, ali so v njej registrirana, se prepove z datumom, ki ga določa navedena priloga. Po tem datumu je prepovedano shranjevati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati takšen stalež, ulovljen z navedenimi plovili.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/2005 (UL L 207, 10.8.2005, str. 1).

3

---

PRILOGA

| Država članica | Poljska |
| --- | --- |
| Stalež | COD/1/2B. |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Območje | I, II b |
| Datum | 1. september 2005 |

Država članica

Poljska

Stalež

COD/1/2B.

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Območje

I, II b

Datum

1. september 2005

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1675/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 13. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1676/2005

z dne 13. oktobra 2005

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 7. do 13. oktobra 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1677/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2005 z dne 2. septembra 2005 v zvezi s posebnim intervencijskim ukrepom za oves na Finskem in Švedskem za tržni leti 2005/2006 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico.

| (2) | Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 7. do 13. oktobra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ovsa 22,56 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 228, 3.9.2005, str. 5.

3

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1678/2005

z dne 13. oktobra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 7. do 13. oktobra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 9,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Evropski parlament in Svet

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/21

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 7. septembra 2005

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

(2005/706/ES)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (1), in zlasti točke 3 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad (v nadaljevanju „Sklad“), da bi izkazala solidarnost s prebivalstvom v regijah, ki jih prizadenejo nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad (v nadaljevanju „Sklad“), da bi izkazala solidarnost s prebivalstvom v regijah, ki jih prizadenejo nesreče.

| (2) | Slovaška je 24. januarja 2005 predložila prošnjo za uporabo Sklada zaradi nesreče, ki jo je povzročilo neurje. |
| --- | --- |

(2)

Slovaška je 24. januarja 2005 predložila prošnjo za uporabo Sklada zaradi nesreče, ki jo je povzročilo neurje.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 7. novembra 2002 omogoča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 7. novembra 2002 omogoča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR.

| (4) | Neurje na Slovaškem v novembru 2004 izpolnjuje merila za uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Neurje na Slovaškem v novembru 2004 izpolnjuje merila za uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije –

SKLENILA NASLEDNJE:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 se iz Solidarnostnega sklada Evropske unije uporabi znesek v višini 5 667 578 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 283, 20.11.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

2

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/23

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 7. septembra 2005

o uporabi instrumenta prilagodljivosti za pomoč pri sanaciji in obnovi v državah, ki jih je prizadel cunami, v skladu s točko 24 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999

(2005/707/ES)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (1), in zlasti točke 24 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Proračunski organ se strinja s podporo za sanacijo in obnovo v državah, ki jih je prizadel potres/cunami (predvsem Indonezija, Šrilanka in Maldivi) v skupnem znesku 350 milijonov EUR, od tega 170 milijonov EUR za leto 2005. Za leto 2005 se bo del pomoči kril iz programov za ta območja, ki še niso dodeljeni in se jim ponovno določi namembnost, v soglasju z vladami zadevnih držav (60 milijonov EUR) ter del z uporabo Mehanizma za hitro ukrepanje („Rapid Reaction Mechanism“) (12 milijonov EUR) in z uporabo rezerve za nujno pomoč (70 milijonov EUR). Ker je zgornja meja razdelka 4 „Zunanji ukrepi“ v letu 2005 že presežena za 100 milijonov EUR in ker so vse možnosti za prerazporeditev sredstev v tej postavki že izčrpane, se bo 15 milijonov EUR financiralo z dodatno uporabo instrumenta prilagodljivosti –

SKLENILA NASLEDNJE:

Člen 1

Za spremembo proračuna št. 3/2005 k splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2005 se instrument prilagodljivosti uporabi za zagotovitev zneska 15 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti.

Ta znesek se uporabi za financiranje pomoči za sanacijo in obnovo v azijskih državah, ki jih je prizadel potres/cunami, vključeno v razdelek 4 „Zunanji ukrepi“ Finančne perspektive, v členu 19 10 04 „Ukrepi za sanacijo in obnovo v azijskih državah v razvoju“ proračuna za leto 2005.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Direktiva, spremenjena z Direktivo 2003/429/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).

1

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/24

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 7. septembra 2005

o reviziji Finančne perspektive 2000–2006

(2005/708/ES)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (1) in zlasti točk 19, 20 in 21 Sporazuma,

ob upoštevanju Sklepa 2003/430/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2003 o reviziji Finančne perspektive (2),

ob upoštevanju predlogov Komisije,

v skladu s postopkom iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

Reforma skupne kmetijske politike, ki jo je Svet sprejel septembra 2003 (4) predvideva zmanjšanje v direktnih plačilih („modulacija“) za financiranje razvoja podeželja, da bi dosegli boljše ravnovesje med orodji politike za spodbujanje trajnostnega kmetijstva in tistimi za spodbujanje razvoja podeželja in financiranje dodatnih ukrepov za razvoj podeželja. Finančno perspektivo iz Priloge I k Medinstitucionalnemu sporazumu o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka, kakor je bila revidirana s Sklepom 2003/430/ES, v nadaljnjem besedilu „Finančna perspektiva“, je treba ob upoštevanju učinka „modulacije“ za leto 2006 spremeniti. Zaradi tega se lahko odobritve za prevzem obveznosti iz podrazdelka 1a „Skupna kmetijska politika“ uporabijo za financiranje dodatnih ukrepov iz podrazdelka 1b „Razvoj podeželja“ brez spremembe zgornje meje razdelka 1 „Kmetijstvo“ –

SKLENILA NASLEDNJE:

Člen 1

Finančna perspektiva je bila spremenjena na naslednji način:

Letne zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti iz razdelka 1 preglednic 1a, 1b, 2a in 2b se spremenijo na naslednji način:

| (a) | vrednost za podrazdelek 1a „Skupna kmetijska politika“ se v letu 2006 zmanjša za znesek, ki ustreza modulaciji;






  Zmanjšani zneski v Skupni kmetijski politiki | 2006 |
| --- | --- | --- |
| v mio EUR po cenah iz leta 1999 | – 570 |
| v mio EUR po cenah iz leta 2006 | – 655 |

(a)

vrednost za podrazdelek 1a „Skupna kmetijska politika“ se v letu 2006 zmanjša za znesek, ki ustreza modulaciji;

Zmanjšani zneski v Skupni kmetijski politiki

2006

v mio EUR po cenah iz leta 1999

– 570

v mio EUR po cenah iz leta 2006

– 655

| (b) | vrednost za podrazdelek 1b „Razvoj podeželja“ se v letu 2006 poveča za znesek, ki ustreza modulaciji:






  Povečani zneski v Razvoju podeželja | 2006 |
| --- | --- | --- |
| v mio EUR po cenah iz leta 1999 | + 570 |
| v mio EUR po cenah iz leta 2006 | + 655 |

(b)

vrednost za podrazdelek 1b „Razvoj podeželja“ se v letu 2006 poveča za znesek, ki ustreza modulaciji:

Povečani zneski v Razvoju podeželja

2006

v mio EUR po cenah iz leta 1999

+ 570

v mio EUR po cenah iz leta 2006

+ 655

Člen 2

1.   Finančna perspektiva za Evropsko unijo v cenah iz leta 1999 je določena v preglednicah 1a in 1b v Prilogi.

2.   Ustrezna Finančna perspektiva, ki izhaja iz tehnične prilagoditve za leto 2005, v skladu z gibanjem bruto nacionalnega dohodka (BND) in cen, je določena v preglednicah 2a in 2b v Prilogi.

Člen 3

Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).

1

(2)  UL L 147, 14.6.2003, str. 31.

2

(3)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2005 in Sklep Sveta z dne 18. julija 2005.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

4

---

PRILOGA

PREGLEDNICA 1a:   REVIDIRANA FINANČNA PERSPEKTIVA (EU-25) PO CENAH IZ LETA 1999

| (v mio EUR) |
| --- |
| Odobritve za prevzem obveznosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | KMETIJSTVO |

(v mio EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

KMETIJSTVO

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a | Skupna kmetijska politika |
| --- | --- |

1a

Skupna kmetijska politika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b | Razvoj podeželja |
| --- | --- |

1b

Razvoj podeželja

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | STRUKTURNI UKREPI |
| --- | --- |

2.

STRUKTURNI UKREPI

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Strukturni skladi

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Kohezijski sklad

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | NOTRANJA POLITIKA |
| --- | --- |

3.

NOTRANJA POLITIKA

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | ZUNANJI UKREPI |
| --- | --- |

4.

ZUNANJI UKREPI

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | UPRAVLJANJE (1) |
| --- | --- |

5.

UPRAVLJANJE (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | REZERVE |
| --- | --- |

6.

REZERVE

900

900

650

400

400

400

400

Denarne rezerve

500

500

250

Rezerva za nepričakovane dogodke

200

200

200

200

200

200

200

Jamstvena rezerva

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | PREDPRISTOPNA STRATEGIJA |
| --- | --- |

7.

PREDPRISTOPNA STRATEGIJA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Kmetijstvo

520

520

520

520

Predpristopni strukturni instrument

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (države prosilke)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENZACIJE |
| --- | --- |

8.

KOMPENZACIJE

1 273

1 173

940

SKUPAJ ODOBRITVEZA PREVZEM OBVEZNOSTI

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

SKUPAJ ODOBRITVE ZA PLAČILA

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Zgornja meja, odobritve za plačila kot % BNP (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Rezerva za nepredvidene izdatke

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Zgornja meja lastnih sredstev

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

PREGLEDNICA 1b:   REVIDIRANA FINANČNA PERSPEKTIVA (EU-25) PO CENAH IZ LETA 1999

(vključno s proračunskimi posledicami politične poravnave na Cipru)

| (v mio EUR) |
| --- |
| Odobritve za prevzem obveznosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | KMETIJSTVO |

(v mio EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

KMETIJSTVO

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a | Skupna kmetijska politika |
| --- | --- |

1a

Skupna kmetijska politika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b | Razvoj podeželja |
| --- | --- |

1b

Razvoj podeželja

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | STRUKTURNI UKREPI |
| --- | --- |

2.

STRUKTURNI UKREPI

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Strukturni skladi

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Kohezijski sklad

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | NOTRANJA POLITIKA |
| --- | --- |

3.

NOTRANJA POLITIKA

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | ZUNANJI UKREPI |
| --- | --- |

4.

ZUNANJI UKREPI

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | UPRAVLJANJE (2) |
| --- | --- |

5.

UPRAVLJANJE (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | REZERVE |
| --- | --- |

6.

REZERVE

900

900

650

400

400

400

400

Denarne rezerve

500

500

250

Rezerva za nepričakovane dogodke

200

200

200

200

200

200

200

Jamstvena rezerva

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | PREDPRISTOPNA STRATEGIJA |
| --- | --- |

7.

PREDPRISTOPNA STRATEGIJA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Kmetijstvo

520

520

520

520

Predpristopni strukturni instrument

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (države prosilke)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENZACIJE |
| --- | --- |

8.

KOMPENZACIJE

1 273

1 173

940

SKUPAJ ODOBRITVEZA PREVZEM OBVEZNOSTI

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

SKUPAJ ODOBRITVE ZA PLAČILA

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Zgornja meja, odobritve za plačila kot % BNP (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Rezerva za nepredvidene izdatke

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Zgornja meja lastnih sredstev

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

PREGLEDNICA 2a:   REVIDIRANA FINANČNA PERSPEKTIVA (EU-25) PO TRENUTNIH CENAH

| (v mio EUR) |
| --- |
| Odobritve za prevzem obveznosti | Trenutne cene |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | KMETIJSTVO |

(v mio EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

Trenutne cene

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

KMETIJSTVO

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a | Skupna kmetijska politika |
| --- | --- |

1a

Skupna kmetijska politika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b | Razvoj podeželja |
| --- | --- |

1b

Razvoj podeželja

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | STRUKTURNI UKREPI |
| --- | --- |

2.

STRUKTURNI UKREPI

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Strukturni skladi

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Kohezijski sklad

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | NOTRANJA POLITIKA |
| --- | --- |

3.

NOTRANJA POLITIKA

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | ZUNANJI UKREPI |
| --- | --- |

4.

ZUNANJI UKREPI

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | UPRAVLJANJE (3) |
| --- | --- |

5.

UPRAVLJANJE (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | REZERVE |
| --- | --- |

6.

REZERVE

906

916

676

434

442

446

458

Denarne rezerve

500

500

250

Rezerva za nepričakovane dogodke

203

208

213

217

221

223

229

Jamstvena rezerva

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | PREDPRISTOPNA STRATEGIJA |
| --- | --- |

7.

PREDPRISTOPNA STRATEGIJA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Kmetijstvo

529

540

555

564

Predpristopni strukturni instrument

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (države prosilke)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENZACIJE |
| --- | --- |

8.

KOMPENZACIJE

1 410

1 305

1 074

SKUPAJ ODOBRITVEZA PREVZEM OBVEZNOSTI

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

SKUPAJ ODOBRITVE ZA PLAČILA

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Zgornja meja, odobritve za plačila kot % BNP (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Rezerva za nepredvidene izdatke

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Zgornja meja lastnih sredstev

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

PREGLEDNICA 2b:   REVIDIRANA FINANČNA PERSPEKTIVA (EU-25) PO TRENUTNIH CENAH

(vključno s proračunskimi posledicami politične poravnave na Cipru)

| (v mio EUR) |
| --- |
| Odobritve za prevzem obveznosti | Trenutne cene |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | KMETIJSTVO |

(v mio EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

Trenutne cene

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

KMETIJSTVO

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a | Skupna kmetijska politika |
| --- | --- |

1a

Skupna kmetijska politika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b | Razvoj podeželja |
| --- | --- |

1b

Razvoj podeželja

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | STRUKTURNI UKREPI |
| --- | --- |

2.

STRUKTURNI UKREPI

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Strukturni skladi

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Kohezijski sklad

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | NOTRANJA POLITIKA |
| --- | --- |

3.

NOTRANJA POLITIKA

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | ZUNANJI UKREPI |
| --- | --- |

4.

ZUNANJI UKREPI

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | UPRAVLJANJE (4) |
| --- | --- |

5.

UPRAVLJANJE (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | REZERVE |
| --- | --- |

6.

REZERVE

906

916

676

434

442

446

458

Denarne rezerve

500

500

250

0

0

0

0

Rezerva za nepričakovane dogodke

203

208

213

217

221

223

229

Jamstvena rezerva

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | PREDPRISTOPNA STRATEGIJA |
| --- | --- |

7.

PREDPRISTOPNA STRATEGIJA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Kmetijstvo

529

540

555

564

Predpristopni strukturni instrument

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (države prosilke)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENZACIJE |
| --- | --- |

8.

KOMPENZACIJE

1 410

1 305

1 074

SKUPAJ ODOBRITVEZA PREVZEM OBVEZNOSTI

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

SKUPAJ ODOBRITVE ZA PLAČILA

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Zgornja meja, odobritve za plačila kot % BNP (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Rezerva za nepredvidene izdatke

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Zgornja meja lastnih sredstev

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Izdatki za pokojnine, vključeni v zgornjo mejo za to postavko, so izračunani neto prispevki zaposlenih za pokojninsko shemo, do največ 1 100 milijonov EUR po cenah iz leta 1999 za obdobje 2000–2006.

(2)  Izdatki za pokojnine, vključeni v zgornjo mejo za to postavko, so izračunani neto prispevki zaposlenih za pokojninsko shemo, do največ 1 100 milijonov EUR po cenah iz leta 1999 za obdobje 2000–2006.

(3)  Izdatki za pokojnine, vključeni v zgornjo mejo za to postavko, so izračunani neto prispevki zaposlenih za pokojninsko shemo, do največ 1 100 milijonov EUR po cenah iz leta 1999 za obdobje 2000–2006.

(4)  Izdatki za pokojnine, vključeni v zgornjo mejo za to postavko, so izračunani neto prispevki zaposlenih za pokojninsko shemo, do največ 1 100 milijonov EUR po cenah iz leta 1999 za obdobje 2000–2006.

---

Komisija

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 2. avgusta 2004

o državni pomoči Francije za France Télécom

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3061)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/709/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj oddajo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 31. januarja 2003 obvestila Francijo o svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave, ki ga predvideva člen 88(2) Pogodbe o ES (v nadaljevanju „sklep o začetku postopka“), v zvezi s finančnimi ukrepi, ki jih izvajajo francoski organi v korist France Télécom (v nadaljevanju „FT“ ali „podjetje“), ter davkom od dohodka iz dejavnosti, ki ga mora ta operater plačati. Opis dejstev, ki so pripeljala do začetka postopka, v tej odločbi ni ponovno naveden (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 31. januarja 2003 obvestila Francijo o svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave, ki ga predvideva člen 88(2) Pogodbe o ES (v nadaljevanju „sklep o začetku postopka“), v zvezi s finančnimi ukrepi, ki jih izvajajo francoski organi v korist France Télécom (v nadaljevanju „FT“ ali „podjetje“), ter davkom od dohodka iz dejavnosti, ki ga mora ta operater plačati. Opis dejstev, ki so pripeljala do začetka postopka, v tej odločbi ni ponovno naveden (2).

| (2) | O sklepu o začetku postopka je bila Francija uradno obveščena 31. januarja 2003. Po odpravi vsebinskih napak je bil 7. marca 2003 Franciji vročen popravek. |
| --- | --- |

(2)

O sklepu o začetku postopka je bila Francija uradno obveščena 31. januarja 2003. Po odpravi vsebinskih napak je bil 7. marca 2003 Franciji vročen popravek.

| (3) | Francija je Komisiji sporočila dodatne informacije pisno 4. aprila 2003, 15. maja 2003 in 29. januarja 2004. |
| --- | --- |

(3)

Francija je Komisiji sporočila dodatne informacije pisno 4. aprila 2003, 15. maja 2003 in 29. januarja 2004.

| (4) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala tretje zainteresirane stranke, da podajo svoje pripombe k navedenim ukrepom pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala tretje zainteresirane stranke, da podajo svoje pripombe k navedenim ukrepom pomoči.

| (5) | Komisija je v zvezi s tem od tretjih zainteresiranih prejela naslednje pripombe:






  — | 21. marca 2003 pripombe s strani Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija je v zvezi s tem od tretjih zainteresiranih prejela naslednje pripombe:

—

21. marca 2003 pripombe s strani Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA,

| — | 11. aprila 2003 pripombe s strani CEGETEL, |
| --- | --- |

—

11. aprila 2003 pripombe s strani CEGETEL,

| — | 10. aprila 2003 pripombe s strani AFORS Télécom, |
| --- | --- |

—

10. aprila 2003 pripombe s strani AFORS Télécom,

| — | 11. aprila 2003 pripombe s strani LD COM, |
| --- | --- |

—

11. aprila 2003 pripombe s strani LD COM,

| — | 11. aprila 2003 pripombe s strani A (4), |
| --- | --- |

—

11. aprila 2003 pripombe s strani A (4),

| — | 10. aprila 2003 pripombe s strani TISCALI, |
| --- | --- |

—

10. aprila 2003 pripombe s strani TISCALI,

| — | 11. aprila 2003 pripombe s strani WORLDCOM, France |
| --- | --- |

—

11. aprila 2003 pripombe s strani WORLDCOM, France

| — | 11. aprila 2003 pripombe s strani B (4), |
| --- | --- |

—

11. aprila 2003 pripombe s strani B (4),

| — | 11. aprila 2003 pripombe s strani Bouygues SA et Bouygues Télécom (BT) (5), |
| --- | --- |

—

11. aprila 2003 pripombe s strani Bouygues SA et Bouygues Télécom (BT) (5),

| — | 14. aprila 2003 pripombe s strani Telecom Italia, |
| --- | --- |

—

14. aprila 2003 pripombe s strani Telecom Italia,

| — | 14. aprila 2003 pripombe s strani C (4), |
| --- | --- |

—

14. aprila 2003 pripombe s strani C (4),

| — | 29. aprila 2003 pripombe s strani B, |
| --- | --- |

—

29. aprila 2003 pripombe s strani B,

| — | 30. aprila 2003 pripombe s strani LD COM (6). |
| --- | --- |

—

30. aprila 2003 pripombe s strani LD COM (6).

| (6) | 16. maja 2003 jih je posredovala Franciji in ji dala možnost, da predloži pripombe. |
| --- | --- |

(6)

16. maja 2003 jih je posredovala Franciji in ji dala možnost, da predloži pripombe.

| (7) | Svoje pripombe so francoski organi izročili pisno 30. junija 2003 in 29. julija 2003. |
| --- | --- |

(7)

Svoje pripombe so francoski organi izročili pisno 30. junija 2003 in 29. julija 2003.

| (8) | Komisija je prejela naslednje druge informacije in dokumente od tretjih strani:






  — | 23. junija 2003 dopis s strani LD COM, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija je prejela naslednje druge informacije in dokumente od tretjih strani:

—

23. junija 2003 dopis s strani LD COM,

| — | 25. junija 2003 dopis s strani D (4), |
| --- | --- |

—

25. junija 2003 dopis s strani D (4),

| — | 27. oktobra 2003 dopis s strani MCI, |
| --- | --- |

—

27. oktobra 2003 dopis s strani MCI,

| — | 16. oktobra 2003 dopis s strani ECTA, |
| --- | --- |

—

16. oktobra 2003 dopis s strani ECTA,

| — | 25. junija 2003 dopis s strani E (4), |
| --- | --- |

—

25. junija 2003 dopis s strani E (4),

| — | 7. januarja 2004 dopis s strani BT, |
| --- | --- |

—

7. januarja 2004 dopis s strani BT,

| — | 16. januarja 2004 dopis s strani BT, |
| --- | --- |

—

16. januarja 2004 dopis s strani BT,

| — | 19. marca 2004 dopis s strani FT, |
| --- | --- |

—

19. marca 2004 dopis s strani FT,

| — | 5. aprila 2004 dopis s strani Tiscali, |
| --- | --- |

—

5. aprila 2004 dopis s strani Tiscali,

| — | 17. maja 2004 dopis s strani LDCOM, |
| --- | --- |

—

17. maja 2004 dopis s strani LDCOM,

| — | 26. maja 2004 dopis s strani BT, |
| --- | --- |

—

26. maja 2004 dopis s strani BT,

| — | 22. junija 2004 dopis s strani FT, |
| --- | --- |

—

22. junija 2004 dopis s strani FT,

| — | 30. junija 2004 faks s strani FT, |
| --- | --- |

—

30. junija 2004 faks s strani FT,

| — | 2. julija 2004 faks s strani FT, |
| --- | --- |

—

2. julija 2004 faks s strani FT,

| — | 16. julija 2004 faks s strani BT. |
| --- | --- |

—

16. julija 2004 faks s strani BT.

| (9) | Komisija je francoske organe zaprosila za dodatna pojasnila z dopisi, kakor sledi:






  — | 11. septembra 2003 (odgovor francoskih organov 20. oktobra 2003), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je francoske organe zaprosila za dodatna pojasnila z dopisi, kakor sledi:

—

11. septembra 2003 (odgovor francoskih organov 20. oktobra 2003),

| — | 11. novembra 2003 (odgovor francoskih organov 4. decembra 2003), |
| --- | --- |

—

11. novembra 2003 (odgovor francoskih organov 4. decembra 2003),

| — | 12. januarja 2004 (odgovor francoskih organov 21. januarja 2004), |
| --- | --- |

—

12. januarja 2004 (odgovor francoskih organov 21. januarja 2004),

| — | 2. februarja 2004 (odgovor francoskih organov 16. februarja 2004), |
| --- | --- |

—

2. februarja 2004 (odgovor francoskih organov 16. februarja 2004),

| — | 1. junija 2004 (odgovor francoskih organov na srečanju dne 16. junija 2004). |
| --- | --- |

—

1. junija 2004 (odgovor francoskih organov na srečanju dne 16. junija 2004).

| (10) | Komisija je 3. maja 2004 in 14. junija 2004 francoskim organom poslala dopise, ki so navedeni v uvodni izjavi 8. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 3. maja 2004 in 14. junija 2004 francoskim organom poslala dopise, ki so navedeni v uvodni izjavi 8.

| (11) | Komisija je na raznih srečanjih med postopkom poslušala predstavnike tretjih strani. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je na raznih srečanjih med postopkom poslušala predstavnike tretjih strani.

| (12) | Komisija se je sestala s francoskimi organi in FT 22. januarja 2004 ter 16. in 23. junija 2004. |
| --- | --- |

(12)

Komisija se je sestala s francoskimi organi in FT 22. januarja 2004 ter 16. in 23. junija 2004.

| (13) | Po faksu so francoski organi 5. julija 2004 Komisiji dostavili nove izračune o posebnem režimu davka od dohodka iz dejavnosti. 13., 15. in 16. julija 2004 so francoski organi Komisiji dostavili dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(13)

Po faksu so francoski organi 5. julija 2004 Komisiji dostavili nove izračune o posebnem režimu davka od dohodka iz dejavnosti. 13., 15. in 16. julija 2004 so francoski organi Komisiji dostavili dodatne pripombe.

II.   OPIS

| (14) | Predmet te odločbe je samo posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti, ki ga mora plačati FT, kot ga obravnava sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(14)

Predmet te odločbe je samo posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti, ki ga mora plačati FT, kot ga obravnava sklep o začetku postopka.

| (15) | Ker je bil pregledani ukrep že podrobno opisan v sklepu o začetku postopka (7), se ta opis ne ponavlja v tej odločbi, če to ni nujno potrebno. |
| --- | --- |

(15)

Ker je bil pregledani ukrep že podrobno opisan v sklepu o začetku postopka (7), se ta opis ne ponavlja v tej odločbi, če to ni nujno potrebno.

| (16) | Do leta 1990 je dejavnosti družbe FT izvajala Ministrska direkcija, ki je bila zadolžena za pošte in telekomunikacije. Kot državna upravna javna služba stara Generalna direkcija za telekomunikacije ni bila zavezana za nobenega od naslednjih davkov: (i) davek od dohodka iz dejavnosti, (ii) davek na zazidana in nezazidana zemljišča ter (iii) davek na družbe (8). Poleg državnega je imela dodatni proračun, ki je bil obilen in je bilo z njega v korist splošnega proračuna izvršeno nakazilo v okviru poslovnih presežkov, pa tudi določene dajatve za financiranje določenih dejavnosti. |
| --- | --- |

(16)

Do leta 1990 je dejavnosti družbe FT izvajala Ministrska direkcija, ki je bila zadolžena za pošte in telekomunikacije. Kot državna upravna javna služba stara Generalna direkcija za telekomunikacije ni bila zavezana za nobenega od naslednjih davkov: (i) davek od dohodka iz dejavnosti, (ii) davek na zazidana in nezazidana zemljišča ter (iii) davek na družbe (8). Poleg državnega je imela dodatni proračun, ki je bil obilen in je bilo z njega v korist splošnega proračuna izvršeno nakazilo v okviru poslovnih presežkov, pa tudi določene dajatve za financiranje določenih dejavnosti.

| (17) | Zakon št. 90-568 z dne 2. julija 1990 o organiziranju javne službe za pošto in telekomunikacije je preoblikoval staro Splošno direkcijo za telekomunikacije v dve ločeni pravni osebi javnega prava (Pošto in FT), ki sta finančno samostojni in se nahajata na področju gospodarskega prava. Preoblikovanje te pravne osebe v omenjeni dve entiteti bi moralo voditi k uporabi davčnega sistema splošnega prava. Osnova za to je člen 1654 Splošnega zakonika o davkih (Code général des impôts, v nadaljevanju CGI): „Javne ustanove, državna industrijska ali komercialna podjetja, podjetja, v katerih imajo deleže država ali lokalne skupnosti, morajo po pogojih splošnega prava odvajati davke in takse vseh vrst, h katerim so zavezana zasebna podjetja, in to po enakih postopkih“. Zato bi moral biti FT zavezan k davčnemu sistemu splošnega prava od dneva svojega nastanka, 1. januarja 1991 (čl. 1 zakona št. 90-568 z dne 2. julija 1990). Vseeno pa je ne glede na to načelo, ki ga med drugim omenja že sam zakon št. 90-568 (9), zakonodajalec uveljavil davčne predpise, ki za FT niso združljivi s splošnim zakonom (členi 18 – 21 zakona št. 90-568) kar se tiče dveh režimov, „prehodnega“, veljavnega za obdobje od 1. januarja 1991 do 1. januarja 1994, in „dokončnega“, ki velja od 1. januarja 1994 naprej:






  — | 1991–1993: Člen 19 zakona št. 90-568 je vzpostavil načelo, po katerem bi bil FT v obdobju od 1. januarja 1991 do 1. januarja 1994 zavezan samo za davke in takse, ki jih dejansko predpisuje država. Zaradi tega FT v tem obdobju ni bilo treba plačevati davkov, kot so davek od dohodka iz dejavnosti, zemljiški davek ali davek na družbe. V istem obdobju in na osnovi istega člena je moral FT prispevati v državni proračun (zlasti v civilni proračun za raziskave in razvoj) „v okviru dajatve v korist splošnega proračuna“. Ti prispevki so bili vsako leto določeni s finančnimi zakoni v okviru določene vsote (10). |
| --- | --- | --- |

(17)

Zakon št. 90-568 z dne 2. julija 1990 o organiziranju javne službe za pošto in telekomunikacije je preoblikoval staro Splošno direkcijo za telekomunikacije v dve ločeni pravni osebi javnega prava (Pošto in FT), ki sta finančno samostojni in se nahajata na področju gospodarskega prava. Preoblikovanje te pravne osebe v omenjeni dve entiteti bi moralo voditi k uporabi davčnega sistema splošnega prava. Osnova za to je člen 1654 Splošnega zakonika o davkih (Code général des impôts, v nadaljevanju CGI): „Javne ustanove, državna industrijska ali komercialna podjetja, podjetja, v katerih imajo deleže država ali lokalne skupnosti, morajo po pogojih splošnega prava odvajati davke in takse vseh vrst, h katerim so zavezana zasebna podjetja, in to po enakih postopkih“. Zato bi moral biti FT zavezan k davčnemu sistemu splošnega prava od dneva svojega nastanka, 1. januarja 1991 (čl. 1 zakona št. 90-568 z dne 2. julija 1990). Vseeno pa je ne glede na to načelo, ki ga med drugim omenja že sam zakon št. 90-568 (9), zakonodajalec uveljavil davčne predpise, ki za FT niso združljivi s splošnim zakonom (členi 18 – 21 zakona št. 90-568) kar se tiče dveh režimov, „prehodnega“, veljavnega za obdobje od 1. januarja 1991 do 1. januarja 1994, in „dokončnega“, ki velja od 1. januarja 1994 naprej:

—

1991–1993: Člen 19 zakona št. 90-568 je vzpostavil načelo, po katerem bi bil FT v obdobju od 1. januarja 1991 do 1. januarja 1994 zavezan samo za davke in takse, ki jih dejansko predpisuje država. Zaradi tega FT v tem obdobju ni bilo treba plačevati davkov, kot so davek od dohodka iz dejavnosti, zemljiški davek ali davek na družbe. V istem obdobju in na osnovi istega člena je moral FT prispevati v državni proračun (zlasti v civilni proračun za raziskave in razvoj) „v okviru dajatve v korist splošnega proračuna“. Ti prispevki so bili vsako leto določeni s finančnimi zakoni v okviru določene vsote (10).

| — | 1994–2003: V izvajanju zakona št. 90-568 (člen 18) in člena 1654 CGI je FT spadal v davčni režim splošnega prava od 1. januarja 1994 naprej, razen pri neposrednih lokalnih obdavčitvah (davek na zemljišča, davek od dohodka iz dejavnosti), za katere je zakon št. 90-568 predvidel posebne pogoje glede višine, osnove in podrobnosti njihove določitve. Po prvih ocenah francoskih organov korist, ki jo je FT pridobil s posebnim režimom davka od dohodka iz dejavnosti, ki mu je bil določen, dosega približno 198 milijonov eurov na leto (11). Po podatkih, ki so jih naknadno prispevali francoski organi, naj bi bil znesek nižji (gl. niže, uvodna izjava 54 in dalje). Ta posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti, ki je bil določen brez omejitve trajanja, je ukinil zakon o financah iz leta 2003 (12). |
| --- | --- |

—

1994–2003: V izvajanju zakona št. 90-568 (člen 18) in člena 1654 CGI je FT spadal v davčni režim splošnega prava od 1. januarja 1994 naprej, razen pri neposrednih lokalnih obdavčitvah (davek na zemljišča, davek od dohodka iz dejavnosti), za katere je zakon št. 90-568 predvidel posebne pogoje glede višine, osnove in podrobnosti njihove določitve. Po prvih ocenah francoskih organov korist, ki jo je FT pridobil s posebnim režimom davka od dohodka iz dejavnosti, ki mu je bil določen, dosega približno 198 milijonov eurov na leto (11). Po podatkih, ki so jih naknadno prispevali francoski organi, naj bi bil znesek nižji (gl. niže, uvodna izjava 54 in dalje). Ta posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti, ki je bil določen brez omejitve trajanja, je ukinil zakon o financah iz leta 2003 (12).

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (18) | Pripombe, ki jo jih poslali zainteresirani, zgolj ponavljajo argumente, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka. Zato v tej odločbi ne bodo ponovno navedene. |
| --- | --- |

(18)

Pripombe, ki jo jih poslali zainteresirani, zgolj ponavljajo argumente, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka. Zato v tej odločbi ne bodo ponovno navedene.

IV.   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV

| (19) | Argumentiranje francoskih organov se osredotoči na temeljno točko, da posebni režim, ki ga je za FT vzpostavila država, temu podjetju ni dal neke prednosti. Dejansko francoski organi priznavajo, da je bil FT v letih od 1991 do 2002 pod posebnim režimom glede davka od dohodka iz dejavnosti, vendar menijo, da mu ta režim ni prinesel nobene prednosti in da nikakor ni vplival na javne finance, saj je bil vpeljan kot dodatna obdavčitev FT glede na splošno pravo. Takšen zaključek francoski organi utemeljujejo z naslednjimi tremi točkami:






  — | od 1991 do 1993 je bil FT dolžan nakazati v korist splošnega proračuna dajatev, ki po besedah francoskih organov poravnava davek od dohodka iz dejavnosti in znaša (ravno) znesek tega davka, |
| --- | --- | --- |

(19)

Argumentiranje francoskih organov se osredotoči na temeljno točko, da posebni režim, ki ga je za FT vzpostavila država, temu podjetju ni dal neke prednosti. Dejansko francoski organi priznavajo, da je bil FT v letih od 1991 do 2002 pod posebnim režimom glede davka od dohodka iz dejavnosti, vendar menijo, da mu ta režim ni prinesel nobene prednosti in da nikakor ni vplival na javne finance, saj je bil vpeljan kot dodatna obdavčitev FT glede na splošno pravo. Takšen zaključek francoski organi utemeljujejo z naslednjimi tremi točkami:

—

od 1991 do 1993 je bil FT dolžan nakazati v korist splošnega proračuna dajatev, ki po besedah francoskih organov poravnava davek od dohodka iz dejavnosti in znaša (ravno) znesek tega davka,

| — | francoski organi vztrajajo pri dejstvu, da je zakon št. 90-568 vzpostavil enkrat „za vselej“ enkratni davčni režim, po katerem se obdavčuje FT od 1991 do 2003. Menijo, da je treba izračunati skupno korist, ki jo je ta režim prinesel FT, za celotno obdobje 1991–2003. To pomeni, da po njihovem mnenju prevelika odmera davka FT v enem letu lahko „uravnoteži“ premajhno odmero davka FT v kakšnem drugem letu, |
| --- | --- |

—

francoski organi vztrajajo pri dejstvu, da je zakon št. 90-568 vzpostavil enkrat „za vselej“ enkratni davčni režim, po katerem se obdavčuje FT od 1991 do 2003. Menijo, da je treba izračunati skupno korist, ki jo je ta režim prinesel FT, za celotno obdobje 1991–2003. To pomeni, da po njihovem mnenju prevelika odmera davka FT v enem letu lahko „uravnoteži“ premajhno odmero davka FT v kakšnem drugem letu,

| — | po mnenju francoskih organov so načini obdavčitve podjetja pri davku od dohodka iz dejavnosti ter davku na družbe med seboj neločljivi; zato je treba pregledati celoto različnih elementov obdavčitve FT za celotno obdobje 1991–2003. Ker davek od dohodka iz dejavnosti nastopa v izračunu skupne obdavčitve, bi moralo popravi morebitne premajhne odmere davka od dohodka iz dejavnosti slediti zmanjšanje zneska davka na družbe. |
| --- | --- |

—

po mnenju francoskih organov so načini obdavčitve podjetja pri davku od dohodka iz dejavnosti ter davku na družbe med seboj neločljivi; zato je treba pregledati celoto različnih elementov obdavčitve FT za celotno obdobje 1991–2003. Ker davek od dohodka iz dejavnosti nastopa v izračunu skupne obdavčitve, bi moralo popravi morebitne premajhne odmere davka od dohodka iz dejavnosti slediti zmanjšanje zneska davka na družbe.

| (20) | Na drugem mestu francoski organi menijo, da bi se moralo navedeni ukrep imeti za veljavnega. Nazadnje pa so med srečanji s Komisijo, ki sta potekali 16. in 23. junija 2004, francoski organi oporekali utemeljenost izračunov, ki so jih pred tem sami predložili Komisiji v zvezi z razliko med davkom od dohodka iz dejavnosti, ki ga je plačal FT in tistim, ki bi ga bil moral, če bi bil le-ta odmerjen po splošnem pravu. Francoski organi menijo, da bi bilo nemogoče z gotovostjo izračunati, za koliko je bil od leta 1994 FT premalo odmerjen davek od dohodka iz dejavnosti. Zaradi tega, kot menijo francoski organi, Komisija ne bi smela odločati o tem vprašanju. Z dopisom z dne 5. julija 2004 so francoski organi Komisiji predložili nove izračune (ki jih je opravil FT sam), za katere ne menijo, da bi bili natančnejši od poprej predloženih, ampak zgolj skušajo ponazoriti, da ni mogoče natanko oceniti koristi, ki jo je od leta 1994 pridobil FT iz naslova posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti. |
| --- | --- |

(20)

Na drugem mestu francoski organi menijo, da bi se moralo navedeni ukrep imeti za veljavnega. Nazadnje pa so med srečanji s Komisijo, ki sta potekali 16. in 23. junija 2004, francoski organi oporekali utemeljenost izračunov, ki so jih pred tem sami predložili Komisiji v zvezi z razliko med davkom od dohodka iz dejavnosti, ki ga je plačal FT in tistim, ki bi ga bil moral, če bi bil le-ta odmerjen po splošnem pravu. Francoski organi menijo, da bi bilo nemogoče z gotovostjo izračunati, za koliko je bil od leta 1994 FT premalo odmerjen davek od dohodka iz dejavnosti. Zaradi tega, kot menijo francoski organi, Komisija ne bi smela odločati o tem vprašanju. Z dopisom z dne 5. julija 2004 so francoski organi Komisiji predložili nove izračune (ki jih je opravil FT sam), za katere ne menijo, da bi bili natančnejši od poprej predloženih, ampak zgolj skušajo ponazoriti, da ni mogoče natanko oceniti koristi, ki jo je od leta 1994 pridobil FT iz naslova posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti.

V.   VREDNOTENJE POMOČI

| (21) | Člena 87(1) Pogodbe ES določa, da pomoči, ki jih podeljujejo države članice ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, niso združljive s skupnim trgom, saj vplivajo na trgovino med državami članicami. V sklepu o začetku postopka je Komisija ugotovila, da so bili združeni vsi elementi državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Ta analiza se v tej odločbi ponavlja samo v svojih bistvenih zaključkih (13):






  — | FT je bila deležen posebnega obravnavanja pri davku od dohodka iz dejavnosti (ki so ga vzpostavili členi 18–21 zakona št. 90-568), |
| --- | --- | --- |

(21)

Člena 87(1) Pogodbe ES določa, da pomoči, ki jih podeljujejo države članice ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, niso združljive s skupnim trgom, saj vplivajo na trgovino med državami članicami. V sklepu o začetku postopka je Komisija ugotovila, da so bili združeni vsi elementi državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Ta analiza se v tej odločbi ponavlja samo v svojih bistvenih zaključkih (13):

—

FT je bila deležen posebnega obravnavanja pri davku od dohodka iz dejavnosti (ki so ga vzpostavili členi 18–21 zakona št. 90-568),

| — | to posebno obravnavanje mu je lahko prineslo določeno prednost (po ocenah francoskih organov samih), |
| --- | --- |

—

to posebno obravnavanje mu je lahko prineslo določeno prednost (po ocenah francoskih organov samih),

| — | posebne določbe, ki zadevajo FT na področju davka od dohodka iz dejavnosti je vzpostavil parlament z zakonom, ki ga je razglasil predsednik Francoske republike, kar ne dopušča dvomov glede pripisanja teh ukrepov državi, |
| --- | --- |

—

posebne določbe, ki zadevajo FT na področju davka od dohodka iz dejavnosti je vzpostavil parlament z zakonom, ki ga je razglasil predsednik Francoske republike, kar ne dopušča dvomov glede pripisanja teh ukrepov državi,

| — | v kolikor je FT plačal manj davkov kot podjetja, ki jih zavezuje splošno pravo, so bila prizadeta javna sredstva, |
| --- | --- |

—

v kolikor je FT plačal manj davkov kot podjetja, ki jih zavezuje splošno pravo, so bila prizadeta javna sredstva,

| — | glede na to, da FT deluje na področju telekomunikacij, kjer je visoka konkurenca, prednosti, ki jih je pridobil FT, izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco, |
| --- | --- |

—

glede na to, da FT deluje na področju telekomunikacij, kjer je visoka konkurenca, prednosti, ki jih je pridobil FT, izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco,

| — | glede na to, da FT deluje na trgu, ki se je od konca osemdesetih let postopoma odpiral konkurenci, vsakršna prednost, ki jo je FT dala država, lahko vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

glede na to, da FT deluje na trgu, ki se je od konca osemdesetih let postopoma odpiral konkurenci, vsakršna prednost, ki jo je FT dala država, lahko vpliva na trgovino med državami članicami.

1.   Leta 1991–1993

| (22) | Za analizo režima davka od dohodka iz dejavnosti v obdobju 1991–1993 je treba preučiti prvi argument francoskih organov, po katerem je bila dajatev v korist splošnega proračuna, ki jo je plačeval FT v letih 1991–1993, davčne narave in se lahko upošteva kot vključujoča plačilo davka od dohodka iz dejavnosti na specifičen način. Kar se tega tiče, Komisija ugotavlja, da v skladu s pravno prakso obstoja pomoči ni mogoče zanikati z dejstvom, da mora podjetje, ki ima korist od ugodnega davčnega režima, iz drugega naslova plačevati višje dajatve (14). Vsak davek namreč sledi svoji logiki in predpostavkam. |
| --- | --- |

(22)

Za analizo režima davka od dohodka iz dejavnosti v obdobju 1991–1993 je treba preučiti prvi argument francoskih organov, po katerem je bila dajatev v korist splošnega proračuna, ki jo je plačeval FT v letih 1991–1993, davčne narave in se lahko upošteva kot vključujoča plačilo davka od dohodka iz dejavnosti na specifičen način. Kar se tega tiče, Komisija ugotavlja, da v skladu s pravno prakso obstoja pomoči ni mogoče zanikati z dejstvom, da mora podjetje, ki ima korist od ugodnega davčnega režima, iz drugega naslova plačevati višje dajatve (14). Vsak davek namreč sledi svoji logiki in predpostavkam.

| (23) | Glede davčne narave nakazila Komisija na prvem mestu poudarja, da dajatev ni izrecno z zakonom vezana na davek od dohodka iz dejavnosti. Zakon nikjer ne navaja, da bi bilo to dajatev treba plačevati namesto davka od dohodka iz dejavnosti. Višina te dajatve tudi ni bila določena po parametrih, ki določajo višino davka od dohodka iz dejavnosti. |
| --- | --- |

(23)

Glede davčne narave nakazila Komisija na prvem mestu poudarja, da dajatev ni izrecno z zakonom vezana na davek od dohodka iz dejavnosti. Zakon nikjer ne navaja, da bi bilo to dajatev treba plačevati namesto davka od dohodka iz dejavnosti. Višina te dajatve tudi ni bila določena po parametrih, ki določajo višino davka od dohodka iz dejavnosti.

| (24) | V sklepu o začetku postopka je Komisija med drugim navedla, da je bila višina skupnega zneska, ki ga je FT plačal državi v okviru prispevka v splošni proračun, enaka dobičku, ki so ga P.T.T. podjetja nakazala državi v letih 1989 in 1990. Menila je torej, da je plačilo te vsote bolj vezano na dajatev na rezultate upravljanja FT kot pa na posebno obdavčitev v okviru davka od dohodka iz dejavnosti. |
| --- | --- |

(24)

V sklepu o začetku postopka je Komisija med drugim navedla, da je bila višina skupnega zneska, ki ga je FT plačal državi v okviru prispevka v splošni proračun, enaka dobičku, ki so ga P.T.T. podjetja nakazala državi v letih 1989 in 1990. Menila je torej, da je plačilo te vsote bolj vezano na dajatev na rezultate upravljanja FT kot pa na posebno obdavčitev v okviru davka od dohodka iz dejavnosti.

| (25) | Pred letom 1990, ko je dejavnosti FT izvajala še direkcija ministrstva, zadolženega za pošte in telekomunikacije, je bil dodatni proračun te direkcije izdaten. Za kritje primanjkljaja splošnega državnega proračuna je bilo s tega dodatnega proračuna v korist splošnega proračuna izvršena dajatev v okviru „poslovnih presežkov“, ki so ji sledile druge dajatve, namenjene financiranju specifičnih dejavnosti. Leta 1988 se je vlada odločila, da bo do leta 1992 zamrznila prispevke z dodatnega proračuna v splošni proračun pri 13,7 milijardah FF za leto 1989 in 14 milijardah FF za leto 1990. Na to vsoto se je skliceval zakon št. 90-568, ko je določil dajatev, ki je bila naložena FT v korist splošnega proračuna za leta 1991, 1992 in 1993 (15). |
| --- | --- |

(25)

Pred letom 1990, ko je dejavnosti FT izvajala še direkcija ministrstva, zadolženega za pošte in telekomunikacije, je bil dodatni proračun te direkcije izdaten. Za kritje primanjkljaja splošnega državnega proračuna je bilo s tega dodatnega proračuna v korist splošnega proračuna izvršena dajatev v okviru „poslovnih presežkov“, ki so ji sledile druge dajatve, namenjene financiranju specifičnih dejavnosti. Leta 1988 se je vlada odločila, da bo do leta 1992 zamrznila prispevke z dodatnega proračuna v splošni proračun pri 13,7 milijardah FF za leto 1989 in 14 milijardah FF za leto 1990. Na to vsoto se je skliceval zakon št. 90-568, ko je določil dajatev, ki je bila naložena FT v korist splošnega proračuna za leta 1991, 1992 in 1993 (15).

| (26) | Širše gledano značilnosti te dajatve (plačilo v paketu, znesek, določen glede na poslovne presežke podjetja v preteklosti) niso iz običajnega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(26)

Širše gledano značilnosti te dajatve (plačilo v paketu, znesek, določen glede na poslovne presežke podjetja v preteklosti) niso iz običajnega davčnega sistema.

| (27) | Če torej upoštevamo zgodovino in podrobnosti določitve te dajatve, se bolj približuje udeležbi pri rezultatih poslovodenja. |
| --- | --- |

(27)

Če torej upoštevamo zgodovino in podrobnosti določitve te dajatve, se bolj približuje udeležbi pri rezultatih poslovodenja.

| (28) | Vseeno pa, čeprav ta dajatev ni izrecno z zakonom vezana na davek od dohodka iz dejavnosti, je vezana na posebni davčni režim, ki se ga predpiše FT. Zakon št. 90-568 je namreč v okviru istega poglavja, ki je naslovljeno „davčni sistem“, in z istim členom določil, da FT ni treba plačevati davkov (razen tistih, ki jih plačuje država) ter da mora plačati to dajatev v korist splošnega proračuna, pri čemer se obe določbi izvajata za isto obdobje (od 1. januarja 1991 do 1. januarja 1994). |
| --- | --- |

(28)

Vseeno pa, čeprav ta dajatev ni izrecno z zakonom vezana na davek od dohodka iz dejavnosti, je vezana na posebni davčni režim, ki se ga predpiše FT. Zakon št. 90-568 je namreč v okviru istega poglavja, ki je naslovljeno „davčni sistem“, in z istim členom določil, da FT ni treba plačevati davkov (razen tistih, ki jih plačuje država) ter da mora plačati to dajatev v korist splošnega proračuna, pri čemer se obe določbi izvajata za isto obdobje (od 1. januarja 1991 do 1. januarja 1994).

| (29) | Poleg tega dajatev predstavlja tipične elemente obdavčitve, kot so denarna obveznost, ki je dokončna, brez povračila, ter jo zahteva organ, država ali druga javna entiteta. Nenazadnje ta dajatev zagotavlja sredstva državi. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega dajatev predstavlja tipične elemente obdavčitve, kot so denarna obveznost, ki je dokončna, brez povračila, ter jo zahteva organ, država ali druga javna entiteta. Nenazadnje ta dajatev zagotavlja sredstva državi.

| (30) | Kaže torej, da je bil namen člena 19 tega zakona vzpostavitev prehodnega triletnega obdobja, v katerem bi FT še naprej državi nakazoval iste zneske, kot jih je v preteklosti v okviru udeležbe pri rezultatih poslovanja, hkrati pa bi bil opravičen plačevanja vseh davkov (tistih, ki jih ne plačuje država). Takojšnja podreditev FT davčnemu sistemu splošnega prava bi med drugim vodila k plačevanju lokalnih davkov (od katerih bi imele korist lokalne skupnosti in ne splošni državni proračun, kot je primer pri davku od dohodka iz dejavnosti), kar bi lahko vodilo k zmanjšanju prispevkov FT v korist državnega proračuna (s tem, da nova oblika udeležbe pri rezultatih poslovodenja ni bila vzpostavljena takoj). |
| --- | --- |

(30)

Kaže torej, da je bil namen člena 19 tega zakona vzpostavitev prehodnega triletnega obdobja, v katerem bi FT še naprej državi nakazoval iste zneske, kot jih je v preteklosti v okviru udeležbe pri rezultatih poslovanja, hkrati pa bi bil opravičen plačevanja vseh davkov (tistih, ki jih ne plačuje država). Takojšnja podreditev FT davčnemu sistemu splošnega prava bi med drugim vodila k plačevanju lokalnih davkov (od katerih bi imele korist lokalne skupnosti in ne splošni državni proračun, kot je primer pri davku od dohodka iz dejavnosti), kar bi lahko vodilo k zmanjšanju prispevkov FT v korist državnega proračuna (s tem, da nova oblika udeležbe pri rezultatih poslovodenja ni bila vzpostavljena takoj).

| (31) | Če zaključimo, kaže, da je bila dajatev v korist splošnega proračuna, h kateri je bil zavezan FT v letih 1991–1993, mešane narave, deloma davčne in deloma udeležba pri rezultatih poslovodenja, saj je skušala zagotoviti, da bi v triletnem prehodnem obdobju podjetje državi nakazovalo znesek, ki bi bil enakovreden vsoti zneska, ki bi ga nakazovalo, če bi plačevalo davke po pogojih splošnega prava, in dodatnega zneska, ki ustreza dajatvi na rezultate poslovanja. Z drugimi besedami, posebna dajatev, ki jo je FT nakazoval državi v letih 1991–1993, je imela dvojno funkcijo: deloma je predstavljala plačilo raznih davkov, hkrati pa je – dodatno k temu – predstavljala državno lastniško udeležbo pri rezultatih podjetja. |
| --- | --- |

(31)

Če zaključimo, kaže, da je bila dajatev v korist splošnega proračuna, h kateri je bil zavezan FT v letih 1991–1993, mešane narave, deloma davčne in deloma udeležba pri rezultatih poslovodenja, saj je skušala zagotoviti, da bi v triletnem prehodnem obdobju podjetje državi nakazovalo znesek, ki bi bil enakovreden vsoti zneska, ki bi ga nakazovalo, če bi plačevalo davke po pogojih splošnega prava, in dodatnega zneska, ki ustreza dajatvi na rezultate poslovanja. Z drugimi besedami, posebna dajatev, ki jo je FT nakazoval državi v letih 1991–1993, je imela dvojno funkcijo: deloma je predstavljala plačilo raznih davkov, hkrati pa je – dodatno k temu – predstavljala državno lastniško udeležbo pri rezultatih podjetja.

| (32) | Glede na ravnokar povedano (predvsem na deloma davčni značaj dajatve ter povezavo med njo in posebnim davčnim režimom podjetja), čeprav ni prisotnih izrecnih besedilnih kazalcev, po katerih bi morali to dajatev imeti za posebni način plačevanja davka od dohodka iz dejavnosti, Komisija zaključuje, da je obravnavana dajatev v letih 1991–1993 bila deloma plačilo davkov, vključno s plačilom davka od dohodka iz dejavnosti, ter, kot dodatno k temu, lastniška udeležba države pri rezultatih poslovodenja podjetja. |
| --- | --- |

(32)

Glede na ravnokar povedano (predvsem na deloma davčni značaj dajatve ter povezavo med njo in posebnim davčnim režimom podjetja), čeprav ni prisotnih izrecnih besedilnih kazalcev, po katerih bi morali to dajatev imeti za posebni način plačevanja davka od dohodka iz dejavnosti, Komisija zaključuje, da je obravnavana dajatev v letih 1991–1993 bila deloma plačilo davkov, vključno s plačilom davka od dohodka iz dejavnosti, ter, kot dodatno k temu, lastniška udeležba države pri rezultatih poslovodenja podjetja.

| (33) | V zvezi s tem je treba dodati, da je bila po podatkih, ki so jih dostavili francoski organi v letih 1991–1993, obravnavana dajatev višja od davkov, ki bi jih moral FT plačati, če bi jih bil plačeval po režimu davka od dohodka iz dejavnosti in davka na družbe po splošnem pravu. Iz tega sledi, da naj bi v tem obdobju FT ne pridobil nobene prednosti, povezane z oprostitvijo davka od dohodka iz dejavnosti. Vendar pa Komisija opozarja na to, da je bil v letih 1991–1993 FT zavezan samo za davke in takse, ki jih je nosila država (ki ni plačevala na primer zemljiškega davka). Zaradi tega je Komisija, da bi se prepričala, ali oprostitev davka od dohodka iz dejavnosti in njegova nadomestitev z obravnavano dajatvijo FT ni prinesla kakšne davčne prednosti, povprašala francoske organe, če je bila ta dajatev višja od vseh ostalih davkov, ki bi jih FT plačeval v primeru, če bi mu bili naloženi po pogojih splošnega prava (in ne samo višji od vsote davka od dohodka iz dejavnosti in davka na družbe) (16). Med srečanjema s Komisijo 16. in 23. junija 2004 so francoski organi potrdili, da je bila ta dajatev dejansko višja od vsote vseh ostalih davkov. Posledično Komisija meni, da FT za obdobje 1991–1993 s tem, da je bil zavezan za posebno dajatev mešane narave, kjer je deloma veljal za plačilo različnih davkov in – dodatno k temu – dajatev na rezultate poslovanja, posebno dajatev, ki je bila višja od vsote davkov in taks, ki jih je bil FT oproščen, ni pridobil kakšne koristi. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tem je treba dodati, da je bila po podatkih, ki so jih dostavili francoski organi v letih 1991–1993, obravnavana dajatev višja od davkov, ki bi jih moral FT plačati, če bi jih bil plačeval po režimu davka od dohodka iz dejavnosti in davka na družbe po splošnem pravu. Iz tega sledi, da naj bi v tem obdobju FT ne pridobil nobene prednosti, povezane z oprostitvijo davka od dohodka iz dejavnosti. Vendar pa Komisija opozarja na to, da je bil v letih 1991–1993 FT zavezan samo za davke in takse, ki jih je nosila država (ki ni plačevala na primer zemljiškega davka). Zaradi tega je Komisija, da bi se prepričala, ali oprostitev davka od dohodka iz dejavnosti in njegova nadomestitev z obravnavano dajatvijo FT ni prinesla kakšne davčne prednosti, povprašala francoske organe, če je bila ta dajatev višja od vseh ostalih davkov, ki bi jih FT plačeval v primeru, če bi mu bili naloženi po pogojih splošnega prava (in ne samo višji od vsote davka od dohodka iz dejavnosti in davka na družbe) (16). Med srečanjema s Komisijo 16. in 23. junija 2004 so francoski organi potrdili, da je bila ta dajatev dejansko višja od vsote vseh ostalih davkov. Posledično Komisija meni, da FT za obdobje 1991–1993 s tem, da je bil zavezan za posebno dajatev mešane narave, kjer je deloma veljal za plačilo različnih davkov in – dodatno k temu – dajatev na rezultate poslovanja, posebno dajatev, ki je bila višja od vsote davkov in taks, ki jih je bil FT oproščen, ni pridobil kakšne koristi.

2.   Leta 1994–2003

| (34) | Za analizo režima davka od dohodka iz dejavnosti v obdobju 1994–2003 je potrebno preučiti drugi in tretji argument francoskih organov. |
| --- | --- |

(34)

Za analizo režima davka od dohodka iz dejavnosti v obdobju 1994–2003 je potrebno preučiti drugi in tretji argument francoskih organov.

| (35) | Francoski organi vztrajajo pri dejstvu, da je zakon št. 90-568 vzpostavil enkrat „za vselej“ enkratni davčni režim, po katerem se obdavčuje FT od 1991 do 2002. Menijo, da je treba izračunati skupno korist, ki jo je ta režim lahko prinesel FT, za celotno obdobje 1991–2002. To pomeni, da po njihovem mnenju prevelika odmera davka FT v enem letu lahko „uravnoteži“ premajhno odmero davka FT v kakšnem drugem letu. Natančneje povedano, francoski organi menijo, da je premajhna odmera za FT v okviru „dokončnega“ obdobja (1. januar 1994–1. januar 2003) uravnotežena s preveliko odmero (nastalo zaradi plačila dajatve) v času „prehodnega“ obdobja (1. januar 1991–31. december 1993). Znesek, ki ga je FT plačal državi v okviru te dajatve za leta 1991, 1992 in 1993, naj bi bil namreč toliko višji od tistega, ki bi bil zaračunan v okviru obdavčitve po splošnem pravu, da je presegal prednost, ki naj bi jo FT pridobil s specifičnimi podrobnostmi definicije davka od dohodka iz dejavnosti v času „dokončnega“ obdobja. |
| --- | --- |

(35)

Francoski organi vztrajajo pri dejstvu, da je zakon št. 90-568 vzpostavil enkrat „za vselej“ enkratni davčni režim, po katerem se obdavčuje FT od 1991 do 2002. Menijo, da je treba izračunati skupno korist, ki jo je ta režim lahko prinesel FT, za celotno obdobje 1991–2002. To pomeni, da po njihovem mnenju prevelika odmera davka FT v enem letu lahko „uravnoteži“ premajhno odmero davka FT v kakšnem drugem letu. Natančneje povedano, francoski organi menijo, da je premajhna odmera za FT v okviru „dokončnega“ obdobja (1. januar 1994–1. januar 2003) uravnotežena s preveliko odmero (nastalo zaradi plačila dajatve) v času „prehodnega“ obdobja (1. januar 1991–31. december 1993). Znesek, ki ga je FT plačal državi v okviru te dajatve za leta 1991, 1992 in 1993, naj bi bil namreč toliko višji od tistega, ki bi bil zaračunan v okviru obdavčitve po splošnem pravu, da je presegal prednost, ki naj bi jo FT pridobil s specifičnimi podrobnostmi definicije davka od dohodka iz dejavnosti v času „dokončnega“ obdobja.

| (36) | Te argumentacije ni mogoče podpreti. Zakon št. 90-568 je vzpostavil dva jasno ločena režima obdavčitve:






  — | „prehodni“ režim od 1991 do 1994, med katerim je bil FT opravičen vseh davkov, razen tistih, ki jih plačuje država, ter je moral državi plačevati skupni znesek v okviru „nakazila v korist splošnega proračuna“, |
| --- | --- | --- |

(36)

Te argumentacije ni mogoče podpreti. Zakon št. 90-568 je vzpostavil dva jasno ločena režima obdavčitve:

—

„prehodni“ režim od 1991 do 1994, med katerim je bil FT opravičen vseh davkov, razen tistih, ki jih plačuje država, ter je moral državi plačevati skupni znesek v okviru „nakazila v korist splošnega proračuna“,

| — | režim po l. 1994, ki naj bi bil dokončni (zakon ni predvidel končnega datuma uporabe tega režima in je bil l. 2003 potreben nov zakon za njegovo razveljavitev); v okviru tega režima je bil FT v pogojih splošnega zakona zavezan za vse davke, razen zemljiških davkov in davka od dohodka iz dejavnosti, za katere so bili predvideni posebni pogoji. |
| --- | --- |

—

režim po l. 1994, ki naj bi bil dokončni (zakon ni predvidel končnega datuma uporabe tega režima in je bil l. 2003 potreben nov zakon za njegovo razveljavitev); v okviru tega režima je bil FT v pogojih splošnega zakona zavezan za vse davke, razen zemljiških davkov in davka od dohodka iz dejavnosti, za katere so bili predvideni posebni pogoji.

| (37) | Glede na pravno prakso pomoč nekemu podjetju ne more biti „uravnotežena“ z neko posebno obremenitvijo istega podjetja iz kakšnega drugega naslova. Sodišče je tako izključilo, da bi olajšava pri socialnih prispevkih za družinske dajatve, „uravnotežila“ dodatno obremenitev taistih podjetij v okviru zavarovanja za primer brezposelnosti (17). |
| --- | --- |

(37)

Glede na pravno prakso pomoč nekemu podjetju ne more biti „uravnotežena“ z neko posebno obremenitvijo istega podjetja iz kakšnega drugega naslova. Sodišče je tako izključilo, da bi olajšava pri socialnih prispevkih za družinske dajatve, „uravnotežila“ dodatno obremenitev taistih podjetij v okviru zavarovanja za primer brezposelnosti (17).

| (38) | Ob upoštevanju te prakse Komisija ne more priznati, da bi bila „premajhna obdavčitev“ FT od leta 1994 naprej v okviru davka od dohodka iz dejavnosti lahko uravnotežena s posebno dajatvijo, ki jo je FT plačeval med l. 1991 in 1994 in ni bil posebej vezan na davek od dohodka iz dejavnosti. Kot je Komisija že navedla, zakon št. 90-568 namreč nikjer ne navaja, da bi se posebna dajatev plačevala namesto davka od dohodka iz dejavnosti. Višina te dajatve tudi ni bila določena po kriterijih, ki določajo višino davka od dohodka iz dejavnosti, temveč glede na dobiček, ki so ga pošte nakazovale državi l. 1989 in 1990. Če torej upoštevamo zgodovino in podrobnosti določitve te dajatve, se bolj približuje dajatvi na rezultate poslovodenja kot pa posebni obdavčitvi v okviru davka od dohodka iz dejavnosti. To bi moralo normalno voditi Komisijo k izključitvi vsakršne kompenzacije in k mnenju, da vsakršno neplačevanje davka od dohodka iz dejavnosti med „prehodnim“ obdobjem predstavlja tudi specifično prednost, ki se daje podjetju. |
| --- | --- |

(38)

Ob upoštevanju te prakse Komisija ne more priznati, da bi bila „premajhna obdavčitev“ FT od leta 1994 naprej v okviru davka od dohodka iz dejavnosti lahko uravnotežena s posebno dajatvijo, ki jo je FT plačeval med l. 1991 in 1994 in ni bil posebej vezan na davek od dohodka iz dejavnosti. Kot je Komisija že navedla, zakon št. 90-568 namreč nikjer ne navaja, da bi se posebna dajatev plačevala namesto davka od dohodka iz dejavnosti. Višina te dajatve tudi ni bila določena po kriterijih, ki določajo višino davka od dohodka iz dejavnosti, temveč glede na dobiček, ki so ga pošte nakazovale državi l. 1989 in 1990. Če torej upoštevamo zgodovino in podrobnosti določitve te dajatve, se bolj približuje dajatvi na rezultate poslovodenja kot pa posebni obdavčitvi v okviru davka od dohodka iz dejavnosti. To bi moralo normalno voditi Komisijo k izključitvi vsakršne kompenzacije in k mnenju, da vsakršno neplačevanje davka od dohodka iz dejavnosti med „prehodnim“ obdobjem predstavlja tudi specifično prednost, ki se daje podjetju.

| (39) | Le izjemoma je Komisija priznala, da je dajatev, ki jo je podjetje plačevalo med l. 1991 in 1993, veljala tudi za plačilo davka od dohodka iz dejavnosti. Upoštevajoč dvoumno naravo te dajatve, ki izgleda, da je vezana na posebni davčni režim za FT (18), zaradi tega, ker je dajatev presegala znesek, ki bi izhajal iz uporabe davčnih režimov splošnega prava ter zaradi prehodnega značaja obravnavanega režima se je namreč Komisija odločila, da podjetju prizna okoliščino dvoma, ter sprejela, da prizna deloma davčno naravo dajatve in dejstvo, da je predstavljal tudi plačilo davkov. Vendar pa je vsak del dajatve, ki bi presegal davčno obremenitev, ki se jo ponavadi plačuje na osnovi splošnega prava, lahko razumljen le kot poplačilo sredstev, kar izključuje vsakršno pravno podlago za uveljavljanje kompenzacije. Kompenzacija med vsotami, ki jih je FT plačal v okviru dajatev na presežke poslovodenja in premajhna obdavčitev FT v okviru davka od dohodka iz dejavnosti, bi namreč vodila k mešanju dajatev različne narave (davčnih subvencij s pridobljeno premoženjsko koristjo), kar pa je nesprejemljivo. |
| --- | --- |

(39)

Le izjemoma je Komisija priznala, da je dajatev, ki jo je podjetje plačevalo med l. 1991 in 1993, veljala tudi za plačilo davka od dohodka iz dejavnosti. Upoštevajoč dvoumno naravo te dajatve, ki izgleda, da je vezana na posebni davčni režim za FT (18), zaradi tega, ker je dajatev presegala znesek, ki bi izhajal iz uporabe davčnih režimov splošnega prava ter zaradi prehodnega značaja obravnavanega režima se je namreč Komisija odločila, da podjetju prizna okoliščino dvoma, ter sprejela, da prizna deloma davčno naravo dajatve in dejstvo, da je predstavljal tudi plačilo davkov. Vendar pa je vsak del dajatve, ki bi presegal davčno obremenitev, ki se jo ponavadi plačuje na osnovi splošnega prava, lahko razumljen le kot poplačilo sredstev, kar izključuje vsakršno pravno podlago za uveljavljanje kompenzacije. Kompenzacija med vsotami, ki jih je FT plačal v okviru dajatev na presežke poslovodenja in premajhna obdavčitev FT v okviru davka od dohodka iz dejavnosti, bi namreč vodila k mešanju dajatev različne narave (davčnih subvencij s pridobljeno premoženjsko koristjo), kar pa je nesprejemljivo.

| (40) | Komisija skratka pripominja, da zakon št. 90-568 nikakor ni predvidel kakšne kompenzacije premajhne obdavčitve FT od leta 1994 z večjo obdavčitvijo v letih 1991–1994. Skupni izračun, kakršnega predlagajo francoski organi, pa bi zahteval naknadno prekvalifikacijo presežka obdavčitve, ki naj bi ga bil v „prehodnem“ obdobju plačal FT kot avans davka (davčni kredit), izračunan iz prihodnjih let, kar nikakor ni bil predmet zakona št. 90-568, takrat ko je vzpostavil svoja režima. Če francoski organi sedaj predlagajo, da se kompenzirajo dajatve različne narave (posebna dajatev mešane narave – davčne in takšen, ki izhaja iz dividend – in premajhna obdavčitev FT v okviru davka od dohodka iz dejavnosti), ki se uporabljajo za dve različni obdobji, to nikakor ni rezultat izvajanja običajnih davčnih predpisov francoskega prava, ampak gre za naknadno racionalizacijo, s katero bi se ognili vračanju pomoči, ki je bila podeljena FT. |
| --- | --- |

(40)

Komisija skratka pripominja, da zakon št. 90-568 nikakor ni predvidel kakšne kompenzacije premajhne obdavčitve FT od leta 1994 z večjo obdavčitvijo v letih 1991–1994. Skupni izračun, kakršnega predlagajo francoski organi, pa bi zahteval naknadno prekvalifikacijo presežka obdavčitve, ki naj bi ga bil v „prehodnem“ obdobju plačal FT kot avans davka (davčni kredit), izračunan iz prihodnjih let, kar nikakor ni bil predmet zakona št. 90-568, takrat ko je vzpostavil svoja režima. Če francoski organi sedaj predlagajo, da se kompenzirajo dajatve različne narave (posebna dajatev mešane narave – davčne in takšen, ki izhaja iz dividend – in premajhna obdavčitev FT v okviru davka od dohodka iz dejavnosti), ki se uporabljajo za dve različni obdobji, to nikakor ni rezultat izvajanja običajnih davčnih predpisov francoskega prava, ampak gre za naknadno racionalizacijo, s katero bi se ognili vračanju pomoči, ki je bila podeljena FT.

| (41) | Zaključujemo, da Komisija ne bi mogla sprejeti drugega argumenta francoskih organov, po katerem bi se moral za celotno obdobje 1991–2002 opraviti skupni izračun prednosti, ki jo je s tem režimom pridobil FT. |
| --- | --- |

(41)

Zaključujemo, da Komisija ne bi mogla sprejeti drugega argumenta francoskih organov, po katerem bi se moral za celotno obdobje 1991–2002 opraviti skupni izračun prednosti, ki jo je s tem režimom pridobil FT.

| (42) | To pomeni, da razlika med davkom od dohodka iz dejavnosti, ki je bil dejansko plačan s strani FT, in tistim, ki bi moral biti plačan po splošnem pravu v obdobju 1. januarja 1994 do 1. januarja 2003, pomeni državno pomoč, saj za FT predstavlja korist, ki jo je pridobil s sredstvi, ki bi šli sicer v državni proračun. |
| --- | --- |

(42)

To pomeni, da razlika med davkom od dohodka iz dejavnosti, ki je bil dejansko plačan s strani FT, in tistim, ki bi moral biti plačan po splošnem pravu v obdobju 1. januarja 1994 do 1. januarja 2003, pomeni državno pomoč, saj za FT predstavlja korist, ki jo je pridobil s sredstvi, ki bi šli sicer v državni proračun.

| (43) | Komisija prav tako ne more sprejeti argumenta, po katerem davek od dohodka iz dejavnosti vstopa v izračun obdavčljivega izida in da bi moral popravku morebitne premajhne obdavčitve v okviru davka od dohodka iz dejavnosti slediti popravek pri znižanju zneska davka na družbe, ker naj bi bila načina obdavčitve podjetja v okviru davka od dohodka iz dejavnosti in davka na družbe neločljivo povezana. |
| --- | --- |

(43)

Komisija prav tako ne more sprejeti argumenta, po katerem davek od dohodka iz dejavnosti vstopa v izračun obdavčljivega izida in da bi moral popravku morebitne premajhne obdavčitve v okviru davka od dohodka iz dejavnosti slediti popravek pri znižanju zneska davka na družbe, ker naj bi bila načina obdavčitve podjetja v okviru davka od dohodka iz dejavnosti in davka na družbe neločljivo povezana.

| (44) | Takšen argument je namreč zavrnilo Sodišče, ki je jasno povedalo da „ ... Komisija v svojih odločitvah, ki zapovedujejo povrnitev državnih pomoči, ne sme računati učinkov davka na višino pomoči, ki jih je treba vrniti, saj ta izračun posega na področje uporabe državnega prava, temveč se mora omejiti na navedbo bruto zneska, ki ga je treba povrniti. To ne preprečuje, da ne bi državni organi ob morebitnem povračilu iz njegove višine izračunale določenih vsot, ki jih uporabljajo njihovi notranji predpisi, če le uporaba teh njihovih notranjih predpisov ne napravi navedenega povračila praktično nemogočega ali če ni diskriminatorna do podobnih primerov, ki jih ureja notranje pravo“ (19). |
| --- | --- |

(44)

Takšen argument je namreč zavrnilo Sodišče, ki je jasno povedalo da „ ... Komisija v svojih odločitvah, ki zapovedujejo povrnitev državnih pomoči, ne sme računati učinkov davka na višino pomoči, ki jih je treba vrniti, saj ta izračun posega na področje uporabe državnega prava, temveč se mora omejiti na navedbo bruto zneska, ki ga je treba povrniti. To ne preprečuje, da ne bi državni organi ob morebitnem povračilu iz njegove višine izračunale določenih vsot, ki jih uporabljajo njihovi notranji predpisi, če le uporaba teh njihovih notranjih predpisov ne napravi navedenega povračila praktično nemogočega ali če ni diskriminatorna do podobnih primerov, ki jih ureja notranje pravo“ (19).

VI.   NOVA POMOČ

| (45) | Glede narave pomoči Komisija potrjuje svoj predhoden zaključek, ki je bil naveden v sklepu o začetku postopka, po katerem je obravnavano pomoč treba razumeti kot novo. Nezdružljivi režim davka od dohodka iz dejavnosti je bil namreč sprejet z zakonom iz leta 1990 (torej po tem, ko je Pogodba stopila v veljavo) prav z namenom, da bi ustanovitev FT kot javnega podjetja ne privedla k temu, da bi bil le-ta podvržen davčnemu sistemu splošnega prava. Med drugim se je od leta 1988 področje telekomunikacij postopoma liberaliziralo. Glede na to, da je imel FT od leta 1994 koristi od pomoči, vezanih na posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti in da so bili na ta datum trgi, na katerih je deloval FT vsaj deloma podvrženi konkurenci (20), mora Komisija zaključiti, da je obravnavani ukrep nova pomoč. |
| --- | --- |

(45)

Glede narave pomoči Komisija potrjuje svoj predhoden zaključek, ki je bil naveden v sklepu o začetku postopka, po katerem je obravnavano pomoč treba razumeti kot novo. Nezdružljivi režim davka od dohodka iz dejavnosti je bil namreč sprejet z zakonom iz leta 1990 (torej po tem, ko je Pogodba stopila v veljavo) prav z namenom, da bi ustanovitev FT kot javnega podjetja ne privedla k temu, da bi bil le-ta podvržen davčnemu sistemu splošnega prava. Med drugim se je od leta 1988 področje telekomunikacij postopoma liberaliziralo. Glede na to, da je imel FT od leta 1994 koristi od pomoči, vezanih na posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti in da so bili na ta datum trgi, na katerih je deloval FT vsaj deloma podvrženi konkurenci (20), mora Komisija zaključiti, da je obravnavani ukrep nova pomoč.

VII.   ZASTARANJE

| (46) | Francoski organi menijo, da v vsakem primeru tako imenovane sheme pomoči v korist FT, ki jo je vzpostavil zakon št. 90-568, predstavlja shemo veljavnih pomoči, ki jih ni mogoče vzeti nazaj. Pravijo, da je shemo vzpostavil zakon št. 90-568 z dne 2. julija 1990 in menijo, da je bila 2. julija 1990 pomoč podeljena upravičencu (na dan sprejetja zakona torej). Ker je bil začetek postopka sklenjen 30. januarja 2003, se pravi po zaključku 10. let od podelitve pomoči, francoski organi zastopajo stališče, da naj bi bila v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 tako imenovana pomoč v korist FT „krita“ s predpisi Skupnosti o zastaranju državnih pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Francoski organi menijo, da v vsakem primeru tako imenovane sheme pomoči v korist FT, ki jo je vzpostavil zakon št. 90-568, predstavlja shemo veljavnih pomoči, ki jih ni mogoče vzeti nazaj. Pravijo, da je shemo vzpostavil zakon št. 90-568 z dne 2. julija 1990 in menijo, da je bila 2. julija 1990 pomoč podeljena upravičencu (na dan sprejetja zakona torej). Ker je bil začetek postopka sklenjen 30. januarja 2003, se pravi po zaključku 10. let od podelitve pomoči, francoski organi zastopajo stališče, da naj bi bila v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 tako imenovana pomoč v korist FT „krita“ s predpisi Skupnosti o zastaranju državnih pomoči.

| (47) | S tem v zvezi je treba spomniti na to, da člen 15 predvideva naslednje:
  „1.   Pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči imajo desetletni zastaralni rok.
  2.   Zastaralni rok začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. Po vsaki prekinitvi začne rok teči znova. Zastaranje se zadrži tako dolgo, dokler je odločba Komisije v postopku pred Sodiščem Evropskih skupnosti.
  3.   Kakršna koli pomoč, pri kateri je zastaralni rok iztekel, se šteje kot veljavna pomoč“. |
| --- | --- |

(47)

S tem v zvezi je treba spomniti na to, da člen 15 predvideva naslednje:

„1.   Pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči imajo desetletni zastaralni rok.

2.   Zastaralni rok začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. Po vsaki prekinitvi začne rok teči znova. Zastaranje se zadrži tako dolgo, dokler je odločba Komisije v postopku pred Sodiščem Evropskih skupnosti.

3.   Kakršna koli pomoč, pri kateri je zastaralni rok iztekel, se šteje kot veljavna pomoč“.

| (48) | Treba je vedeti, da je desetletni zastaralni rok, ki ga predvideva člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999, „daleč od tega, da bi bil izraz splošnega načela, ki bi novo pomoč spreminjal v veljavno pomoč, temveč samo izključuje vračanje pomoči, ki so bile dodeljene več kot deset let pred prvim posegom Komisije“ (21). Iz tega sledi, da ob upoštevanju člena 15 te uredbe, pomoč, ki jo je pridobil FT v okviru posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti, ne bi izgubila svojega značaja nove pomoči s tem, da je bil ta režim vzpostavljen pred več kot desetimi leti. Na osnovi te določbe Komisija enostavno ne bi mogla ukazati vračanja pomoči, razen tistih, ki si jih je pridobilo podjetje v teku desetih let pred njenim ukrepanjem. A v kolikor je pomoč koristila FT od začetka izvajanja l. 1994 in ker ima sklep o začetku postopka datum 30. januar 2003, mora Komisija odrediti vračanje navedene pomoči v celoti. |
| --- | --- |

(48)

Treba je vedeti, da je desetletni zastaralni rok, ki ga predvideva člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999, „daleč od tega, da bi bil izraz splošnega načela, ki bi novo pomoč spreminjal v veljavno pomoč, temveč samo izključuje vračanje pomoči, ki so bile dodeljene več kot deset let pred prvim posegom Komisije“ (21). Iz tega sledi, da ob upoštevanju člena 15 te uredbe, pomoč, ki jo je pridobil FT v okviru posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti, ne bi izgubila svojega značaja nove pomoči s tem, da je bil ta režim vzpostavljen pred več kot desetimi leti. Na osnovi te določbe Komisija enostavno ne bi mogla ukazati vračanja pomoči, razen tistih, ki si jih je pridobilo podjetje v teku desetih let pred njenim ukrepanjem. A v kolikor je pomoč koristila FT od začetka izvajanja l. 1994 in ker ima sklep o začetku postopka datum 30. januar 2003, mora Komisija odrediti vračanje navedene pomoči v celoti.

| (49) | Prav tako je treba navesti, da imajo po členu 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 „pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok“ in da ta rok začne teči „na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu... v okviru sheme pomoči“. Po Uredbi torej šteje datum, na kateri je bila podeljena individualna pomoč upravičencu v okviru sheme pomoči in ne datum, na kateri je bila vzpostavljena sama shema. Z drugimi besedami, člen 15 navedene uredbe predpisuje možnost Komisiji, da odredi vračilo pomoči, ki jih je upravičenec nezakonito pridobil pred več kot 10. leti, nikakor pa ne, nasprotno temu, kar menijo francoski organi, samih shem pomoči. Iz tega sledi, da v primeru shem pomoči zastaralni rok za vračanje ne začne teči na dan vzpostavitve sheme, temveč na dan, ko je bila pomoč dejansko podeljena upravičencu. Zakon št. 90-568 je vzpostavil shemo pomoči v korist FT (22). Zato zastaralni rok pomoči, podeljenih FT v okviru tega posebnega davčnega režima, ne začenja teči na dan sprejetja zakona št. 90-568, ampak na dan, ko je bila pomoč dejansko podeljena FT, se pravi vsako leto v trenutku, ko je davek od dohodka iz dejavnosti zapadel v plačilo. |
| --- | --- |

(49)

Prav tako je treba navesti, da imajo po členu 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 „pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok“ in da ta rok začne teči „na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu... v okviru sheme pomoči“. Po Uredbi torej šteje datum, na kateri je bila podeljena individualna pomoč upravičencu v okviru sheme pomoči in ne datum, na kateri je bila vzpostavljena sama shema. Z drugimi besedami, člen 15 navedene uredbe predpisuje možnost Komisiji, da odredi vračilo pomoči, ki jih je upravičenec nezakonito pridobil pred več kot 10. leti, nikakor pa ne, nasprotno temu, kar menijo francoski organi, samih shem pomoči. Iz tega sledi, da v primeru shem pomoči zastaralni rok za vračanje ne začne teči na dan vzpostavitve sheme, temveč na dan, ko je bila pomoč dejansko podeljena upravičencu. Zakon št. 90-568 je vzpostavil shemo pomoči v korist FT (22). Zato zastaralni rok pomoči, podeljenih FT v okviru tega posebnega davčnega režima, ne začenja teči na dan sprejetja zakona št. 90-568, ampak na dan, ko je bila pomoč dejansko podeljena FT, se pravi vsako leto v trenutku, ko je davek od dohodka iz dejavnosti zapadel v plačilo.

| (50) | Kar se tiče prekinitve zastaralnega roka, pa v nasprotju z mnenjem francoskih organov ni potrebna formalna odločba Komisije, da bi bil prekinjen. Po členu 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 „kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija..., prekine zastaralni rok“. Sodišče je že presodilo, da že prošnja za dodatne informacije lahko prekine zastaralni rok, ki ga predvideva člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 (23). Prva tovrstna zahteva po informacijah, ki jo je Komisija naslovila na francoske organe v zvezi s posebnim režimom davka od dohodka iz dejavnosti, odmerjenega FT, sega do dne 28. junija 2001. Na ta datum je bil torej prekinjen zastaralni rok v smislu člena 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 (24). |
| --- | --- |

(50)

Kar se tiče prekinitve zastaralnega roka, pa v nasprotju z mnenjem francoskih organov ni potrebna formalna odločba Komisije, da bi bil prekinjen. Po členu 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 „kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija..., prekine zastaralni rok“. Sodišče je že presodilo, da že prošnja za dodatne informacije lahko prekine zastaralni rok, ki ga predvideva člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 (23). Prva tovrstna zahteva po informacijah, ki jo je Komisija naslovila na francoske organe v zvezi s posebnim režimom davka od dohodka iz dejavnosti, odmerjenega FT, sega do dne 28. junija 2001. Na ta datum je bil torej prekinjen zastaralni rok v smislu člena 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 (24).

| (51) | Zaradi tega bi zgolj pomoči, ki jih je FT pridobil več kot 10 let pred prvo zahtevo po informacijah (torej pred 28. junijem 1991), lahko bile ne več vračljive. A ker je bila pomoč od začetka izvajanja l. 1994 podeljena FT v okviru režima davka od dohodka iz dejavnosti, predpisanega za obdobje 1994–2003, mora Komisija odrediti vračanje navedene pomoči v celoti. |
| --- | --- |

(51)

Zaradi tega bi zgolj pomoči, ki jih je FT pridobil več kot 10 let pred prvo zahtevo po informacijah (torej pred 28. junijem 1991), lahko bile ne več vračljive. A ker je bila pomoč od začetka izvajanja l. 1994 podeljena FT v okviru režima davka od dohodka iz dejavnosti, predpisanega za obdobje 1994–2003, mora Komisija odrediti vračanje navedene pomoči v celoti.

VIII.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (52) | Francoski organi niso uveljavili nobenega natanko določenega argumenta, ki bi podpiral združljivost pomoči. Komisija poudarja, da zaradi razlogov, navedenih v točkah 122 in 123 sklepa o začetku postopka, meni, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(2) ali (3)(a), (c) (s sklicem na gospodarski razvoj določenih regij), (d) in (e). Obravnavana pomoč med drugim ni vezana na kakšen projekt prestrukturiranja podjetja, temveč predstavlja bolj pomoč pri delovanju. Zaradi tega pomoči ni mogoče imeti za združljivo na osnovi člena 87(3)(c) (s sklicem na gospodarski razvoj določenih gospodarskih dejavnosti). |
| --- | --- |

(52)

Francoski organi niso uveljavili nobenega natanko določenega argumenta, ki bi podpiral združljivost pomoči. Komisija poudarja, da zaradi razlogov, navedenih v točkah 122 in 123 sklepa o začetku postopka, meni, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(2) ali (3)(a), (c) (s sklicem na gospodarski razvoj določenih regij), (d) in (e). Obravnavana pomoč med drugim ni vezana na kakšen projekt prestrukturiranja podjetja, temveč predstavlja bolj pomoč pri delovanju. Zaradi tega pomoči ni mogoče imeti za združljivo na osnovi člena 87(3)(c) (s sklicem na gospodarski razvoj določenih gospodarskih dejavnosti).

IX.   ZAKLJUČEK

| (53) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da:






  — | Režim davka od dohodka iz dejavnosti, ki se ga odmeri v obdobju 1991–1993 ne predstavlja državne pomoči. |
| --- | --- | --- |

(53)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da:

—

Režim davka od dohodka iz dejavnosti, ki se ga odmeri v obdobju 1991–1993 ne predstavlja državne pomoči.

| — | Razlika med davkom od dohodka iz dejavnosti, ki ga je FT dejansko plačal in tistim, ki bi moral biti plačan glede na splošno pravo od 1. januarja 1994 do 31. decembra 2002 predstavlja državno pomoč. Ta pomoč je nova pomoč, ki jo je nezakonito izvajala Francija in kršila člen 88(3) Pogodbe ES. Ta pomoč ni združljiva s skupnim trgom in jo je zato treba vrniti. |
| --- | --- |

—

Razlika med davkom od dohodka iz dejavnosti, ki ga je FT dejansko plačal in tistim, ki bi moral biti plačan glede na splošno pravo od 1. januarja 1994 do 31. decembra 2002 predstavlja državno pomoč. Ta pomoč je nova pomoč, ki jo je nezakonito izvajala Francija in kršila člen 88(3) Pogodbe ES. Ta pomoč ni združljiva s skupnim trgom in jo je zato treba vrniti.

| (54) | Po ocenah poročila, ki ga je Parlamentu predstavila Splošna direkcija za davke novembra 2001, bi „takojšnja normalizacija pogojev obdavčitve FT v zvezi z davkom od dohodka iz dejavnosti ob nespremenjeni stopnji (se pravi ne glede na odločitve, sprejete s strani lokalnih skupnosti) vodila k previsoki obdavčitvi podjetja za okoli 198 milijonov EUR“. Vendar so z dopisom z dne 15. maja 2003 francoski organi Komisiji predložili natančnejše informacije v zvezi s prenizko obdavčitvijo FT v okviru posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti (glej tabelo spodaj):















  V milijonih EUR |
| --- | --- |
| Obdobje | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | skupno |
| Simulacija obdavčitve po splošnem pravu | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| Dejanska obdavčitev FT | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Prenizka obdavčitev | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| vir: odgovor francoskih organov z dne 15. maja 2003. |

(54)

Po ocenah poročila, ki ga je Parlamentu predstavila Splošna direkcija za davke novembra 2001, bi „takojšnja normalizacija pogojev obdavčitve FT v zvezi z davkom od dohodka iz dejavnosti ob nespremenjeni stopnji (se pravi ne glede na odločitve, sprejete s strani lokalnih skupnosti) vodila k previsoki obdavčitvi podjetja za okoli 198 milijonov EUR“. Vendar so z dopisom z dne 15. maja 2003 francoski organi Komisiji predložili natančnejše informacije v zvezi s prenizko obdavčitvijo FT v okviru posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti (glej tabelo spodaj):

V milijonih EUR

Obdobje

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

skupno

Simulacija obdavčitve po splošnem pravu

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

Dejanska obdavčitev FT

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Prenizka obdavčitev

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

vir: odgovor francoskih organov z dne 15. maja 2003.

| — | Francoski organi so davek od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga moral FT plačati za 2000, 2001 in 2002, če bi bil zavezan po režimu splošnega prava, natančno izračunali iz porazdelitve opreme in premičnin na lokalni ravni, zemljiških podatkov in plač ob uporabi lokalnih stopenj obdavčitve. |
| --- | --- |

—

Francoski organi so davek od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga moral FT plačati za 2000, 2001 in 2002, če bi bil zavezan po režimu splošnega prava, natančno izračunali iz porazdelitve opreme in premičnin na lokalni ravni, zemljiških podatkov in plač ob uporabi lokalnih stopenj obdavčitve.

| — | Davek od dohodka iz dejavnosti za leta 1994–1999 so ocenile glede na višino davka od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga moral FT plačati za leto 2000, če bi bil zavezan po režim splošnega prava, popravljeno glede na razvoj davčne osnove in davčnih stopenj od leta 1991 naprej, saj razpoložljivi podatki niso omogočali natančnega izračuna za leta pred l. 2000, če upoštevamo težave pri rekonstrukciji osnov in lokalnih stopenj. |
| --- | --- |

—

Davek od dohodka iz dejavnosti za leta 1994–1999 so ocenile glede na višino davka od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga moral FT plačati za leto 2000, če bi bil zavezan po režim splošnega prava, popravljeno glede na razvoj davčne osnove in davčnih stopenj od leta 1991 naprej, saj razpoložljivi podatki niso omogočali natančnega izračuna za leta pred l. 2000, če upoštevamo težave pri rekonstrukciji osnov in lokalnih stopenj.

| — | Iz teh ocen izhaja, da je znesek pomoči, ki jih je treba vrniti, znašal 1 140 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Iz teh ocen izhaja, da je znesek pomoči, ki jih je treba vrniti, znašal 1 140 milijonov EUR.

| (55) | Z dopisom z dne 29. januarja 2004 so francoski organi obvestili Komisijo, da je davek od dohodka iz dejavnosti, ki ga je moralo podjetje plačati v letu 2003 (prvo leto izvajanja režima splošnega prava), dosegel 773 milijonov EUR, to je precej manj od zneska 971 milijonov EUR, predvidenega glede na leto 2002, pri čemer dejansko plačani znesek davka od dohodka iz dejavnosti še ni bil znan. Poudarili so, da je interpolacija tega zneska na prejšnja leta potrdila in okrepila njihovo stališče, saj je pokazala previsoko obdavčitev FT glede na splošno pravo. |
| --- | --- |

(55)

Z dopisom z dne 29. januarja 2004 so francoski organi obvestili Komisijo, da je davek od dohodka iz dejavnosti, ki ga je moralo podjetje plačati v letu 2003 (prvo leto izvajanja režima splošnega prava), dosegel 773 milijonov EUR, to je precej manj od zneska 971 milijonov EUR, predvidenega glede na leto 2002, pri čemer dejansko plačani znesek davka od dohodka iz dejavnosti še ni bil znan. Poudarili so, da je interpolacija tega zneska na prejšnja leta potrdila in okrepila njihovo stališče, saj je pokazala previsoko obdavčitev FT glede na splošno pravo.

| (56) | Navsezadnje so na srečanjih s Komisijo 16. in 23. junija 2004 francoski organi zastopali stališče, da so bili predhodni izračuni, ki so jih predložili Komisiji, nenatančni ter da je bilo nemogoče z gotovostjo oceniti višino pomoči, ki jo je pridobil FT za obdobje 1994–2003. Zaradi tega so pozvali Komisijo, naj se ne izreka o pomoči, od katere naj bi bil imel koristi FT v okviru posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti. |
| --- | --- |

(56)

Navsezadnje so na srečanjih s Komisijo 16. in 23. junija 2004 francoski organi zastopali stališče, da so bili predhodni izračuni, ki so jih predložili Komisiji, nenatančni ter da je bilo nemogoče z gotovostjo oceniti višino pomoči, ki jo je pridobil FT za obdobje 1994–2003. Zaradi tega so pozvali Komisijo, naj se ne izreka o pomoči, od katere naj bi bil imel koristi FT v okviru posebnega režima davka od dohodka iz dejavnosti.

| (57) | V zvezi z zadnjim argumentom Komisija najprej ugotavlja, da je to nov argument, ki je v nasprotju s prejšnjim stališčem francoskih organov, ki so 15. maja 2003 predložili ocene, ki so bile potrjene in dopolnjene 29. januarja 2004. Francoski organi med drugim niso dvomili v pravilnost teh ocen ves čas poteka postopka. Šele med srečanji junija 2004, ko je izgledalo, da se preiskava Komisije zaključuje, so francoski organi začeli oporekati poprej predloženim ocenam. V teh okoliščinah argument, da ni mogoče natančno izračunati zneska pomoči, ki jo je pridobil FT, ne more biti sprejet. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi z zadnjim argumentom Komisija najprej ugotavlja, da je to nov argument, ki je v nasprotju s prejšnjim stališčem francoskih organov, ki so 15. maja 2003 predložili ocene, ki so bile potrjene in dopolnjene 29. januarja 2004. Francoski organi med drugim niso dvomili v pravilnost teh ocen ves čas poteka postopka. Šele med srečanji junija 2004, ko je izgledalo, da se preiskava Komisije zaključuje, so francoski organi začeli oporekati poprej predloženim ocenam. V teh okoliščinah argument, da ni mogoče natančno izračunati zneska pomoči, ki jo je pridobil FT, ne more biti sprejet.

| (58) | Francoski organi so med drugim Komisiji 5. julija 2004 predložili nove ocene o davku od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga bil moral plačati FT, če bi bil zavezan po splošnem pravu med l. 1991 in 2002. Po faksu z dne 13. julija 2004 so francoski organi opredelili, da „se te ocene naslanjajo zgolj na trenutno poznani efektivni znesek davka od dohodka iz dejavnosti, ki ga je FT izplačal v okviru leta 2003 po določbah splošnega prava“. Po faksu z dne 16. julija 2004 so francoski organi podrobneje podali metodologijo, po kateri so bile izračunane nove ocene:






  — | francoski organi so ugotovili, da neto prispevek davka od dohodka iz dejavnosti FT za leto 2003 dosega 773 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(58)

Francoski organi so med drugim Komisiji 5. julija 2004 predložili nove ocene o davku od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga bil moral plačati FT, če bi bil zavezan po splošnem pravu med l. 1991 in 2002. Po faksu z dne 13. julija 2004 so francoski organi opredelili, da „se te ocene naslanjajo zgolj na trenutno poznani efektivni znesek davka od dohodka iz dejavnosti, ki ga je FT izplačal v okviru leta 2003 po določbah splošnega prava“. Po faksu z dne 16. julija 2004 so francoski organi podrobneje podali metodologijo, po kateri so bile izračunane nove ocene:

—

francoski organi so ugotovili, da neto prispevek davka od dohodka iz dejavnosti FT za leto 2003 dosega 773 milijonov EUR,

| — | nato so izračunali prispevek davka od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga FT plačal po zakonu št. 90-568, če se upošteva napovedi FT za leto 2003; ta znesek dosega 696 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

nato so izračunali prispevek davka od dohodka iz dejavnosti, ki bi ga FT plačal po zakonu št. 90-568, če se upošteva napovedi FT za leto 2003; ta znesek dosega 696 milijonov EUR,

| — | francoski organi so potem ugotovili, da bi nove veljavne določbe (uporaba režima splošnega prava pri efektivnih stopnjah in realnih osnovah) vodile k povečanju prispevka za obdobje 2003 za 77 milijonov EUR, kar je 11,06 % prispevka, ki bi se ga moralo plačati ob uporabi predhodnih predpisov, |
| --- | --- |

—

francoski organi so potem ugotovili, da bi nove veljavne določbe (uporaba režima splošnega prava pri efektivnih stopnjah in realnih osnovah) vodile k povečanju prispevka za obdobje 2003 za 77 milijonov EUR, kar je 11,06 % prispevka, ki bi se ga moralo plačati ob uporabi predhodnih predpisov,

| — | ta odstotek povečanja so potem uporabili pri prispevkih, ki jih je FT dejansko plačal med l. 1991 in 2002; |
| --- | --- |

—

ta odstotek povečanja so potem uporabili pri prispevkih, ki jih je FT dejansko plačal med l. 1991 in 2002;

| — | iz teh ocen sledi, da prenizka obdavčitev FT za obdobje med l. 1994 in 2002 dosega 798 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

iz teh ocen sledi, da prenizka obdavčitev FT za obdobje med l. 1994 in 2002 dosega 798 milijonov EUR.

| V milijonih EUR |
| --- |
| Obdobje | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Skupaj |
| Simulacija obdavčitve po splošnem pravu | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| Dejanska obdavčitev FT | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Prenizka obdavčitev | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| VIR: dopis francoskih organov z dne 5. julija 2004. |

V milijonih EUR

Obdobje

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Skupaj

Simulacija obdavčitve po splošnem pravu

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

Dejanska obdavčitev FT

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Prenizka obdavčitev

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

VIR: dopis francoskih organov z dne 5. julija 2004.

| (59) | Upoštevajoč različne informacije, ki so jih predložili francoski organi, Komisija na tej stopnji ne more določiti natančnega zneska pomoči, ki jo je treba vrniti, vendar meni, da je FT od državne pomoči pridobil korist, katere višina se giblje med 798 milijoni EUR in 1 140 milijoni EUR v kapitalu, k čemur se prištevajo še obresti od dne, ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu, do dne njihovega vračila (25). Natančni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti, bo določila Komisija v sodelovanju s francoskimi organi v okviru postopka vračanja najkasneje do pred 1. novembrom 2004. |
| --- | --- |

(59)

Upoštevajoč različne informacije, ki so jih predložili francoski organi, Komisija na tej stopnji ne more določiti natančnega zneska pomoči, ki jo je treba vrniti, vendar meni, da je FT od državne pomoči pridobil korist, katere višina se giblje med 798 milijoni EUR in 1 140 milijoni EUR v kapitalu, k čemur se prištevajo še obresti od dne, ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu, do dne njihovega vračila (25). Natančni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti, bo določila Komisija v sodelovanju s francoskimi organi v okviru postopka vračanja najkasneje do pred 1. novembrom 2004.

| (60) | Komisija na koncu meni, da je posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti FT med leti 1994 in 2003 le-temu prinesel prednost v državni pomoči s tem, da je bil FT premalo obdavčen glede na splošno pravo. Ta državna pomoč, ki so jo podelili francoski organi in kršili svojo obvezanost k predhodni prijavi, je nezdružljiva s skupnim trgom in jo je treba vrniti. Komisija vabi francoske organe, da v skladu s svojo dolžnostjo poštenega sodelovanja z njo sodelujejo pri določitvi natančnega zneska pomoči za vračilo – |
| --- | --- |

(60)

Komisija na koncu meni, da je posebni režim davka od dohodka iz dejavnosti FT med leti 1994 in 2003 le-temu prinesel prednost v državni pomoči s tem, da je bil FT premalo obdavčen glede na splošno pravo. Ta državna pomoč, ki so jo podelili francoski organi in kršili svojo obvezanost k predhodni prijavi, je nezdružljiva s skupnim trgom in jo je treba vrniti. Komisija vabi francoske organe, da v skladu s svojo dolžnostjo poštenega sodelovanja z njo sodelujejo pri določitvi natančnega zneska pomoči za vračilo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Francija v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES podelila France Télécom z režimom davka od dohodka iz dejavnosti, ki je za to podjetje odmerjen v obdobju od 1. januarja 1994 do 31. decembra 2002 (kot ga predvideva zakon št. 90-568 (člen 18) in člen 1654 CGI), je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Francija ukrene vse potrebno, da France Télécom vrne pomoč, določeno v členu 1.

2.   Vračilo se izvede nemudoma, v skladu s postopki državnega prava, če le omogočajo takojšnje in učinkovito izvajanje te odločbe.

3.   Pomoči, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bile na razpolago upravičencu, do datuma vračila.

4.   Obresti se izračunajo v skladu z določbami poglavja V Uredbe (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (26).

Člen 3

Francija v roku dveh mesecev, ki se štejeta od datuma objave te odločbe, obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti in jih je že sprejela za njeno izvajanje. Za ta namen Francija uporabi vprašalnik, ki je priložen tej odločbi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 2. avgusta 2004

Za Komisijo

Frederik BOLKESTEIN

Član Komisije

---

(1)  UL C 57, 12.3.2003, str. 5.

1

(2)  Glej točke 1 do 8 sklepa o začetku postopka, ki jih je treba imeti za sestavni del te odločbe.

2

(3)  UL C 57, 12.3.2003, str. 5, v nadaljevanju „sklep o začetku postopka“ ali „sklep o začetku“.

3

(4)  Stranka, ki želi svojo identiteto ohraniti zaupno.

4

(5)  Ki jim je bila priložena pritožba, ki sta jo predložili isti družbi in ima datum 22.1.2003.

5

(6)  Družba LD Com je poslala Komisiji seznam napak, ki je bil poslan francoskim organom 16.6.2003.

6

(7)  Glej točke 25–33 sklepa o začetku postopka.

7

(8)  Bila pa je zavezana za DDV od leta 1988 naprej, glej Poročilo Parlamentu o normalizaciji lokalnega davčnega sistema France Télécom, Generalna direkcija za davke, november 2001, str. 6.

8

Poročilo Parlamentu o normalizaciji lokalnega davčnega sistema France Télécom

(9)  Četudi je člen 18 zakona št. 90-568 vzpostavil načelo obdavčitve Pošte in FT po splošnem pravu, je opredelil, da je pri tem treba uporabiti splošno pravo „ob upoštevanju določil členov 19, 20 in 21 tega zakona“.

9

(10)  Člen 19 zakona št. 90-568: „Do 1.1.1994 sta Pošta in France Télécom zavezana samo za davke in dajatve, ki jih dejansko plačuje država na datum objave tega zakona, ob upoštevanju dejavnosti, prenesenih na porabnike javnih sredstev. Do istega datuma so prispevki France Télécom v civilni proračun za raziskave in razvoj ter v okviru dajatve v korist splošnega proračuna vsako leto določeni s finančnimi zakoni v okvirih letnega zneska, ki se ga izračuna tako, da se pri osnovi, ki je za leto 1989 določena na 13 700 milijonov frankov, upošteva kazalec spremembe potrošniških cen, ki ga ugotovi Institut national de la statistique et des études économiques“, državni institut za statistiko in ekonomske študije.

10

(11)  Poročilo o normalizaciji davčnega sistema za France Telecom, ki ga je Parlamentu predložila Generalna direkcija za davke novembra 2001, je navedlo, da bi „takojšnja normalizacija pogojev obdavčitve FT v zvezi z davkom od dohodka iz dejavnosti ob nespremenjeni stopnji [se pravi ne glede na odločitve, sprejete s strani lokalnih skupnosti] vodila k previsoki obdavčitvi podjetja za okoli 198 milijonov eurov“, glej Poročilo Parlamentu o normalizaciji lokalnega davčnega sistema France Télécom, Generalna direkcija za davke, november 2001, str. 16.

11

Poročilo Parlamentu o normalizaciji lokalnega davčnega sistema France Télécom

(12)  Člen 29 zakona o financah za leto 2003 je popolnoma normaliziral režim obdavčitve FT po davku od dohodka iz dejavnosti od 1.1.2003. V tem smislu glej poročilo, ki ga je napravil g. GILLES CARREZ v imenu Finančne komisije o splošni ekonomiji ter o načrtu osnutka zakona o financah za leto 2003 ter je bilo razdeljeno v Nacionalni skupščini 14.10.2002.

12

(13)  Podrobneje glej sklep o začetku postopka, poglavje III.

13

(14)  Sodišče je namreč menilo, da olajšava pri socialnih prispevkih za družinske dajatve ne more biti „uravnotežena“ z dodatno obremenitvijo v okviru zavarovanja za primer brezposelnosti. Glej sodbo SES z dne 2. julija 1974, zadeva 173–73, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, Zap. 709, uvodna izjava 34 pri razlogih: „Argument, po katerem naj bi obtožena olajšava ne bila,državna pomoč, češ da bi se izguba prejemkov kasneje nadoknadila s sredstvi iz prispevkov, nakazanih v okviru zavarovanja za primer brezposelnosti, ne more biti sprejet“. Prav tako glej Odločbo Komisije 2002/581/ES z dne 11. decembra 2001 o davčnih ukrepih za banke in bančne ustanove, ki jih izvaja Italija, po kateri bi „selektivni ukrep lahko bil upravičen s specifičnostjo dejavnosti, ki ji je namenjen, ne pa z navzočnostjo drugih selektivnih ukrepov“ (UL L 184, 13.7.2002, str. 27, uvodna izjava 35).

14

Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti

(15)  FT je moral v korist splošnega proračuna plačati znesek, ki je bil vsako leto določen s finančnimi zakoni in „se ga izračuna tako, da se pri osnovi, ki je za leto 1989 določena na 13 700 milijonov frankov, upošteva kazalec spremembe potrošniških cen, ki ga ugotovi Institut national de la statistique et des études économiques“ (člen 19 zakona št. 90-568).

15

(16)  Glede na dejstvo, da se je postopek začel samo v zvezi z vprašanjem davka od dohodka iz dejavnosti in ne v zvezi z zemljiškim davkom ter davkom na družbe, se ta odločba nanaša samo na davek od dohodka iz dejavnosti. Pri vsakršnem stanju primera bi bilo za obravnavano obdobje vsako drugo oprostitev drugih davkov s strani francoske države v korist FT prepovedano z datumom te odločbe v smislu člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

16

(17)  Zadeva 173/73, že navedena.

17

(18)  Zakon št. 90-568 je v okviru istega poglavja, ki je naslovljeno „davčni sistem“, in z istim členom določil, da FT ni treba plačevati drugih davkov, kot jih plačuje država, ter da mora plačati to dajatev v korist splošnega proračuna, pri čemer se obe določbi izvajata za isto obdobje.

18

(19)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 8. junija 1995, zadeva. T-459/93, Siemens SA proti Komisiji Evropskih skupnosti, Zap. II-1675.

19

Siemens SA

Komisiji Evropskih skupnosti

(20)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2000, združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/97, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, Alzetta Mauro in drugi proti Komisiji Evropskih skupnosti, Zap. II-2319, točke 141 pri razlogih s.; Sodba Sodišča z dne 9. avgusta 1994, zadeva C-44/93, Namur les assurances du Crédit SA proti Office National du Ducroire and the Belgian State, Zap. I-3829.

20

Alzetta Mauro in drugi

Komisiji Evropskih skupnosti

pri razlogih s

Namur les assurances du Crédit SA

Office National du Ducroire and the Belgian State

(21)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 30. aprila 2002, združeni zadevi T-195/01 in T-207/01, Government of Gibraltar proti Komisiji, Zap. II-2309, točka 130 pri razlogih.

21

Government of Gibraltar

Komisiji

(22)  Člen 1(d) Uredbe (ES) št. 659/99 predstavlja „shemo pomoči“: vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenem v aktu na splošen in abstrakten način, in kateri koli akt, na podlagi katerega je mogoče dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, enemu ali več podjetjem za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku.

22

(23)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 10. aprila 2003, zadeva T-369/00, Département du Loiret proti Komisiji Evropskih skupnosti, Zap. II-1789, točke 81 in naslednje pri razlogih.

23

Département du Loiret

Komisiji Evropskih skupnosti

pri razlogih

(24)  Kot je prvostopenjsko sodišče že navedlo, „Komisija z naslovitvijo zahteve po dodatnih informacijah na državo članico, le-to obvesti, da poseduje informacije o pomoči, ki naj bi bila nezakonita, in da bo morala v tem primeru biti pomoč vrnjena“; „zato preprostost zahteve po informacijah ne vodi k temu, da bi ta ostala brez pravnega učinka v smislu ukrepa, ki prekine zastaralni rok, kot ga predvideva člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999“, glej zadevo T-369/00, že navedeno, točki 79 in 82 pri razlogih.

24

(25)  To ne preprečuje, da ne bi francoski organi v skladu s pravno prakso ob morebitnem povračilu „od višine zneska na podlagi uporabe svojih notranjih predpisov odšteli določenih vsot, če le uporaba teh notranjih predpisov ne napravi navedenega povračila praktično nemogočega ali če ni diskriminatorna do podobnih primerov, ki jih ureja notranje pravo“ (zadeva T-459/93, že navedena).

25

(26)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

26

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/42

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. oktobra 2005

o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4068)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/710/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1) in zlasti člena 18 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 22 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter lahko postanejo resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter močno zmanjšajo donosnost reje perutnine. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni lahko prenese prek mednarodne trgovine z živo perutnino in perutninskimi izdelki. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter lahko postanejo resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter močno zmanjšajo donosnost reje perutnine. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni lahko prenese prek mednarodne trgovine z živo perutnino in perutninskimi izdelki.

| (2) | Romunija je dne 12. oktobra 2005 obvestila Komisijo o odkritju enega kliničnega primera virusa aviarne influence H5. Iz klinične slike je mogoče sumiti na visoko patogeno aviarno influenco, dokler se ne določita nevraminidazni (N) tip in indeks patogenosti. |
| --- | --- |

(2)

Romunija je dne 12. oktobra 2005 obvestila Komisijo o odkritju enega kliničnega primera virusa aviarne influence H5. Iz klinične slike je mogoče sumiti na visoko patogeno aviarno influenco, dokler se ne določita nevraminidazni (N) tip in indeks patogenosti.

| (3) | Glede na tveganje prenosa bolezni na živali v Skupnosti je zato ustrezno, da se kot takojšnji ukrep ustavi uvoz žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, živih ptic, ki niso perutnina, in valilnih jajc teh vrst iz Romunije. |
| --- | --- |

(3)

Glede na tveganje prenosa bolezni na živali v Skupnosti je zato ustrezno, da se kot takojšnji ukrep ustavi uvoz žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, živih ptic, ki niso perutnina, in valilnih jajc teh vrst iz Romunije.

| (4) | Glede na to, da ima Romunija dovoljenje za uvoz lovskih trofej, jajc za prehrano ljudi in nepredelanega perja, je treba uvoz teh proizvodov v Skupnost ustaviti zaradi obstoječega tveganja za zdravje živali. |
| --- | --- |

(4)

Glede na to, da ima Romunija dovoljenje za uvoz lovskih trofej, jajc za prehrano ljudi in nepredelanega perja, je treba uvoz teh proizvodov v Skupnost ustaviti zaradi obstoječega tveganja za zdravje živali.

| (5) | Poleg tega je treba ukiniti uvoz svežega perutninskega mesa, mesa ratitov ter pernate divjadi in gojene pernate divjadi ter uvoz mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso tistih vrst iz Romunije v Skupnost. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je treba ukiniti uvoz svežega perutninskega mesa, mesa ratitov ter pernate divjadi in gojene pernate divjadi ter uvoz mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso tistih vrst iz Romunije v Skupnost.

| (6) | Ob upoštevanju inkubacijske dobe bolezni je treba še naprej dovoliti uvoz nekaterih proizvodov iz perutnine, zaklane pred 1. avgustom 2005. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju inkubacijske dobe bolezni je treba še naprej dovoliti uvoz nekaterih proizvodov iz perutnine, zaklane pred 1. avgustom 2005.

| (7) | Odločba Komisije 2005/432/ES o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz mesnih izdelkov za prehrano ljudi iz tretjih držav in o razveljavitvi odločb 97/41/ES, 97/221/ES in 97/222/ES (3) določa seznam tretjih držav, iz katerih države članice lahko odobrijo uvoz mesnih proizvodov in predpisuje režime obdelave, ki veljajo za učinkovite pri inaktivaciji zadevnih patogenov. Da se prepreči tveganje za prenos bolezni preko teh proizvodov, je treba uporabiti primerno obdelavo, ki je odvisna od zdravstvenega stanja v državi porekla in vrst, iz katerih je pridobljen proizvod. Zato se zdi primerno, da se še naprej dovoli uvoz proizvodov iz perutninskega mesa po poreklu iz Romunije, ki so bili obdelani pri temperaturi najmanj 70 °C v celotnem proizvodu. |
| --- | --- |

(7)

Odločba Komisije 2005/432/ES o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz mesnih izdelkov za prehrano ljudi iz tretjih držav in o razveljavitvi odločb 97/41/ES, 97/221/ES in 97/222/ES (3) določa seznam tretjih držav, iz katerih države članice lahko odobrijo uvoz mesnih proizvodov in predpisuje režime obdelave, ki veljajo za učinkovite pri inaktivaciji zadevnih patogenov. Da se prepreči tveganje za prenos bolezni preko teh proizvodov, je treba uporabiti primerno obdelavo, ki je odvisna od zdravstvenega stanja v državi porekla in vrst, iz katerih je pridobljen proizvod. Zato se zdi primerno, da se še naprej dovoli uvoz proizvodov iz perutninskega mesa po poreklu iz Romunije, ki so bili obdelani pri temperaturi najmanj 70 °C v celotnem proizvodu.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Države članice ustavijo uvoz iz ozemlja Romunije:

| — | žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, živih ptic, ki niso perutnina, kakor so opredeljene v tretji alinei člena 1 Odločbe 2000/666/ES, vključno s pticami, ki spremljajo svoje lastnike (ljubiteljske vrste ptic), in valilnih jajc teh vrst, |
| --- | --- |

—

žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, živih ptic, ki niso perutnina, kakor so opredeljene v tretji alinei člena 1 Odločbe 2000/666/ES, vključno s pticami, ki spremljajo svoje lastnike (ljubiteljske vrste ptic), in valilnih jajc teh vrst,

| — | sveže perutnine, mesa ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, |
| --- | --- |

—

sveže perutnine, mesa ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi,

| — | mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso tistih vrst, |
| --- | --- |

—

mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso tistih vrst,

| — | surove hrane za hišne živali in nepredelanih posamičnih krmil, ki vsebujejo katere koli dele teh vrst, |
| --- | --- |

—

surove hrane za hišne živali in nepredelanih posamičnih krmil, ki vsebujejo katere koli dele teh vrst,

| — | jajc za prehrano ljudi, |
| --- | --- |

—

jajc za prehrano ljudi,

| — | neobdelanih lovskih trofej katerih koli ptic ter |
| --- | --- |

—

neobdelanih lovskih trofej katerih koli ptic ter

| — | nepredelano perje in dele perja. |
| --- | --- |

—

nepredelano perje in dele perja.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo uvoz proizvodov, zajetih s prvo do četrto alineo tega odstavka, ki so bili pridobljeni iz ptic, zaklanih pred 1. avgustom 2005.

3.   V veterinarska spričevala/trgovinske dokumente, ki spremljajo pošiljke proizvodov iz odstavka 2, se primerno vrsti vključijo naslednje besede:

„Sveže perutninsko meso/sveže meso ratitov/sveže meso pernate divjadi/sveže meso gojene pernate divjadi/mesni proizvod, ki sestoji iz ali vsebuje meso perutnine, ratitov, pernate divjadi ali gojene pernate divjadi/mesni pripravek, ki sestoji iz ali vsebuje meso perutnine, ratitov, pernate divjadi ali gojene pernate divjadi/surova hrana za hišne živali in nepredelana posamična krmila, ki vsebujejo katere koli dele perutnine, ratitov, pernate divjadi ali gojene pernate divjadi (4), pridobljene iz ptic, zaklanih pred 1. avgustom 2005, in v skladu s členom 1(2) Odločbe Komisije 2005/710/ES.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo uvoz mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso perutnine, ratitov, pernate divjadi in gojene pernate divjadi, kadar je bilo meso teh vrst obdelano na enega od posebnih načinov iz točk B, C ali D dela IV Priloge II k Odločbi Komisije 2005/432/ES.

Člen 2

Države članice za uvoz predelanega perja ali delov perja zagotovijo, da pošiljko spremlja trgovinski dokument z izjavo, da so bili predelano perje ali deli perja obdelani s parnim curkom ali s kako drugo metodo, ki zagotavlja, da se ne prenašajo nobeni patogeni.

Tega trgovinskega dokumenta pa se ne zahteva za predelano okrasno perje, predelano perje, ki ga potniki nosijo za svojo osebno uporabo, ali za pošiljke predelanega perja, poslanega posameznikom za neindustrijske namene.

Člen 3

Države članice spremenijo ukrepe, ki jih uporabljajo za uvoz, tako da jih uskladijo s to odločbo in sprejete ukrepe takoj ustrezno objavijo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 4

Ta odločba se uporablja do 30. aprila 2006.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 30.4.2004, str. 1; popravljena različica v UL L 191, 28.5.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 151, 14.6.2005, str. 3.

3

(4)  Neustrezno črtati.“

4

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/44

---

SKLEP št. 1/2005 SKUPNEGA ODBORA ES-EFTA ZA POENOSTAVITEV FORMALNOSTI V BLAGOVNI MENJAVI

z dne 4. oktobra 2005

o vabilu Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi

(2005/711/ES)

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Konvencije z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi (1) (v nadaljnjem besedilu „Konvencija“) in zlasti člena 11(3) Konvencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V pripravah na pristop Romunije k Evropski uniji bi bile blagovne menjave s to državo lažje s poenostavitvijo formalnosti, ki vplivajo na trgovino z blagom med to državo in Evropsko skupnostjo, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo. |
| --- | --- |

(1)

V pripravah na pristop Romunije k Evropski uniji bi bile blagovne menjave s to državo lažje s poenostavitvijo formalnosti, ki vplivajo na trgovino z blagom med to državo in Evropsko skupnostjo, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo.

| (2) | Za izvedbo te poenostavitve je treba povabiti Romunijo, da pristopi h Konvenciji – |
| --- | --- |

(2)

Za izvedbo te poenostavitve je treba povabiti Romunijo, da pristopi h Konvenciji –

SKLENIL:

Člen 1

V skladu s členom 11a Konvencije je Romunija z izmenjavo pisem med Svetom Evropske unije in Romunijo, ki so priložena k temu sklepu, povabljena, da pristopi h Konvenciji od 1. januarja 2006.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Baslu, 4. oktobra 2005

Za Skupni odbor

Predsednik

Rudolf DIETRICH

---

(1)  UL L 134, 22.5.1987, str. 2. Konvencija, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 2/95 (UL L 117, 14.5.1996, str. 18).

1

---

Spoštovani,

seznanjam vas s Sklepom št. 1/2005 Skupnega odbora ES-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni menjavi z dne 4. oktobra 2005 o vabilu Romuniji, da postane pogodbenica Konvencije z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi.

Romunija lahko izvede pristop h Konvenciji s predložitvijo pristopnega instrumenta generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije skupaj s prevodom Konvencije v uradni jezik Romunije, v skladu s členom 11a Konvencije.

Sprejmite, prosim, izraz mojega globokega spoštovanja,

Generalni sekretar

Generalni sekretariat Sveta Evropske unije

Romunija –

ob upoštevanju Sklepa št. 1/2005 Skupnega odbora ES-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni menjavi z dne 4. oktobra 2005 o vabilu Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi,

z željo, da bi postala pogodbenica te konvencije –

IZJAVLJA:

da pristopa h Konvenciji;

da k temu instrumentu prilaga prevod Konvencije v uradnem jeziku Romunije;

da sprejema vsa priporočila in sklepe Skupnega odbora ES-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni menjavi, sprejete med 4. oktobrom 2005 in datumom uveljavitve pristopa Romunije v skladu s členom 11a Konvencije.

V ...

Za Romunijo

---

| 14.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/46

---

SKLEP št. 5/2005 SKUPNEGA ODBORA ES-EFTA SKUPNI TRANZIT

z dne 4. oktobra 2005

o povabilu, poslanem Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku

(2005/712/ES)

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (1) (v nadaljnjem besedilu „Konvencija“) in zlasti člena 15(3)(e) Konvencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pospeševanje blagovne menjave z Romunijo bi bilo olajšano s poenostavitvijo formalnosti, ki jih je treba izpolniti pri blagovni menjavi med to državo, Evropsko skupnostjo, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo. |
| --- | --- |

(1)

Pospeševanje blagovne menjave z Romunijo bi bilo olajšano s poenostavitvijo formalnosti, ki jih je treba izpolniti pri blagovni menjavi med to državo, Evropsko skupnostjo, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo.

| (2) | Da se ta postopek lahko izvede, je treba povabiti Romunijo, da pristopi h Konvenciji – |
| --- | --- |

(2)

Da se ta postopek lahko izvede, je treba povabiti Romunijo, da pristopi h Konvenciji –

SKLENIL:

Člen 1

V skladu z določbami člena 15a Konvencije je Romunija povabljena, da v obliki izmenjave pisem med Svetom Evropske unije in Romunijo, ki so priložena k temu sklepu, pristopi h Konvenciji od 1. januarja 2006.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Baslu, 4. oktobra 2005

Za Skupni odbor

Predsednik

Rudolf DIETRICH

---

(1)  UL L 226, 13.8.1987, str. 2. Konvencija, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 4/2005 (UL L 225, 31.8.2005, str. 29).

1

---

Spoštovani,

v čast mi je, da vas seznanim s Sklepom št. 5/2005 Skupnega odbora ES-EFTA „Skupni tranzit“ z dne 4. oktobra 2005 o povabilu Romuniji, da postane pogodbenica Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku.

Pristop Romunije h Konvenciji se lahko izvede tako, da Romunija predloži svojo listino o pristopu generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije skupaj s prevodom Konvencije v uradni jezik Republike Romunije v skladu s členom 15a Konvencije.

Sprejmite, prosim, izraz mojega globokega spoštovanja.

Generalni sekretar

Generalni sekretariat Sveta Evropske unije

ROMUNIJA –

ob upoštevanju Sklepa št. 5/2005 Skupnega odbora ES-EFTA „Skupni tranzit“ z dne 4. oktobra 2005 o povabilu Romuniji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku,

z željo postati pogodbenica te konvencije -

IZJAVLJA:

da pristopa h Konvenciji;

da tej listini prilaga prevod Konvencije v uradni jezik Romunije;

da sprejema vsa priporočila in sklepe, ki jih je Skupni odbor ES-EFTA „Skupni tranzit“ sprejel med 4. oktobra 2005 in datumom uveljavitve pristopa Romunije v skladu s členom 15a Konvencije.

V ...

Za Romunijo

---