# Euroopa Liidu L 189/21.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 189 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide21. juuli 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 189

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide21. juuli 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1174/2005, 18. juuli 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1175/2005, 18. juuli 2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1176/2005, 20. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1177/2005, 20. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1238/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2005, 20. juuli 2005, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise molva püük ICES II, IV ja V püügipiirkonna vetes | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1179/2005, 20. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 990/2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1180/2005, 20. juuli 2005, millega määratakse 2004/2005. majandusaastaks kindlaks suhkrupeedi miinimumhindade põllumajanduslik ümberarvestuskurss ning toodangumaks ja lisamaks suhkrusektoris nende liikmesriikide omavääringute puhul, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1181/2005, 20. juuli 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 34 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1174/2005, 18. juuli 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1175/2005, 18. juuli 2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1176/2005, 20. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1177/2005, 20. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1238/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2005, 20. juuli 2005, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise molva püük ICES II, IV ja V püügipiirkonna vetes

28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1179/2005, 20. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 990/2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1180/2005, 20. juuli 2005, millega määratakse 2004/2005. majandusaastaks kindlaks suhkrupeedi miinimumhindade põllumajanduslik ümberarvestuskurss ning toodangumaks ja lisamaks suhkrusektoris nende liikmesriikide omavääringute puhul, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1181/2005, 20. juuli 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

34

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | EÜ-EFTA Ühiskomitee Ühistransiidi otsus nr 1/2005, 17. juuni 2005, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni | 35 |
| | * | EÜ-EFTA Ühiskomitee Ühistransiidi otsus nr 2/2005, 17. juuni 2005, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni | 59 |
| | * | EÜ-EFTA Ühiskomitee Ühistransiidi otsus nr 3/2005, 17. juuni 2005, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni | 61 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

EÜ-EFTA Ühiskomitee Ühistransiidi otsus nr 1/2005, 17. juuni 2005, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

35

*

EÜ-EFTA Ühiskomitee Ühistransiidi otsus nr 2/2005, 17. juuni 2005, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

59

*

EÜ-EFTA Ühiskomitee Ühistransiidi otsus nr 3/2005, 17. juuni 2005, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

61

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/561/ÜVJP, 18. juuli 2005, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis | 69 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2005/561/ÜVJP, 18. juuli 2005, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis

69

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1174/2005,

18. juuli 2005,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eelkõige selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 128/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate CN-koodide ex 8427 90 00 ning ex 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, st kerede ja hüdraulikasüsteemide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 128/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate CN-koodide ex 8427 90 00 ning ex 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, st kerede ja hüdraulikasüsteemide impordi suhtes.

| (2) | Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusperiood”). |
| --- | --- |

(2)

Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusperiood”).

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast HRVst pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Huvitatud isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti see võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Pärast HRVst pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Huvitatud isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti see võimalus.

| (4) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajalikuks peetud teabe kogumist ja kontrolli. Pärast ajutiste meetmete rakendamist korraldati kontrollkäik importivatesse äriühingutesse Jungheinrich AG Saksamaal ja TVH Handling Equipment N.V Belgias. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajalikuks peetud teabe kogumist ja kontrolli. Pärast ajutiste meetmete rakendamist korraldati kontrollkäik importivatesse äriühingutesse Jungheinrich AG Saksamaal ja TVH Handling Equipment N.V Belgias.

| (5) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati esitada ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Peale nimetatud teabe saamist anti neile võimalus esitada määratud perioodi jooksul oma seisukohad. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati esitada ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Peale nimetatud teabe saamist anti neile võimalus esitada määratud perioodi jooksul oma seisukohad.

| (6) | Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused. |
| --- | --- |

(6)

Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (7) | Vaatlusalused tooted on mitte-iseliikuvad kaubaaluste käsivedukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit HRVst ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. |
| --- | --- |

(7)

Vaatlusalused tooted on mitte-iseliikuvad kaubaaluste käsivedukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit HRVst ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla.

| (8) | Mõned huvitatud isikud kordasid oma ajutise määruse põhjenduses 11 esitatud märkusi kerede ja hüdraulikasüsteemide kaasamise kohta, kuid ei lisanud täiendavat teavet ega põhjendusi. Neile märkustele on juba vastatud ajutise määruse põhjendustes 12–14. Nimetatud isikud ei tõstatanud ajutise määruse vastavate osadega seoses täiendavaid teemasid. |
| --- | --- |

(8)

Mõned huvitatud isikud kordasid oma ajutise määruse põhjenduses 11 esitatud märkusi kerede ja hüdraulikasüsteemide kaasamise kohta, kuid ei lisanud täiendavat teavet ega põhjendusi. Neile märkustele on juba vastatud ajutise määruse põhjendustes 12–14. Nimetatud isikud ei tõstatanud ajutise määruse vastavate osadega seoses täiendavaid teemasid.

| (9) | Nad väitsid jätkuvalt, et: a) kered ja hüdraulikasüsteemid ühelt poolt ning kaubaaluste käsivedukid teiselt poolt on erinevad tooted ning kerede ning hüdraulikasüsteemide osas ei viidud läbi dumpingu ja kahju hindamist, mistõttu dumpinguvastast tollimaksu ei saa kehtestada; b) vedukite osade kaasamine ilma algmääruse artiklis 13 sätestatud menetlust järgimata tooks kahju ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite koostajatele ning c) keresid ning hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ja tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult praegusi kasutajaid. |
| --- | --- |

(9)

Nad väitsid jätkuvalt, et: a) kered ja hüdraulikasüsteemid ühelt poolt ning kaubaaluste käsivedukid teiselt poolt on erinevad tooted ning kerede ning hüdraulikasüsteemide osas ei viidud läbi dumpingu ja kahju hindamist, mistõttu dumpinguvastast tollimaksu ei saa kehtestada; b) vedukite osade kaasamine ilma algmääruse artiklis 13 sätestatud menetlust järgimata tooks kahju ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite koostajatele ning c) keresid ning hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ja tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult praegusi kasutajaid.

| (10) | Seoses väitega, et kered ja hüdraulikasüsteemid on kaubaaluste käsivedukitest erinevad tooted ja et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb märkida, et käesoleva uurimise raames käsitletakse kõiki kaubaaluste käsivedukite tüüpe ning nende olulisi osi ühe tootena ajutise määruse põhjenduses 10 esitatud põhjustel, st põhjusel, et neil on samasugused tehnilised põhiomadused ja kasutusalad. Piisavat tõendust selle järelduse ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seoses väitega, et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb meenutada, et need olulised osad on määratletud kui osa vaatlusalusest tootest, mille osas tehti kindlaks dumping ja kahju samasuguse toote ühenduse tootmisharule. Konkreetselt dumpingu olemasolu hindamisel leiti, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditi uurimisperioodil liiga väikeses koguses, et impordiandmeid saaks pidada esinduslikuks. Seetõttu peeti õigustatuks võtta vaatlusaluse toote dumpingumarginaali määramisel aluseks kaubaaluste käsivedukid tervikuna, kuna nende kohta on olemas esinduslikud ja usaldusväärsed andmed. |
| --- | --- |

(10)

Seoses väitega, et kered ja hüdraulikasüsteemid on kaubaaluste käsivedukitest erinevad tooted ja et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb märkida, et käesoleva uurimise raames käsitletakse kõiki kaubaaluste käsivedukite tüüpe ning nende olulisi osi ühe tootena ajutise määruse põhjenduses 10 esitatud põhjustel, st põhjusel, et neil on samasugused tehnilised põhiomadused ja kasutusalad. Piisavat tõendust selle järelduse ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seoses väitega, et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb meenutada, et need olulised osad on määratletud kui osa vaatlusalusest tootest, mille osas tehti kindlaks dumping ja kahju samasuguse toote ühenduse tootmisharule. Konkreetselt dumpingu olemasolu hindamisel leiti, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditi uurimisperioodil liiga väikeses koguses, et impordiandmeid saaks pidada esinduslikuks. Seetõttu peeti õigustatuks võtta vaatlusaluse toote dumpingumarginaali määramisel aluseks kaubaaluste käsivedukid tervikuna, kuna nende kohta on olemas esinduslikud ja usaldusväärsed andmed.

| (11) | Seoses väitega, et olulised osad saab kaasata ainult algmääruse artiklis 13 sätestatud korras, et vältida põhjendamatuid raskusi ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite tootjatele, märgitakse, et artikkel 13 ei käsitle vaatlusaluse toote määratlemist. Selle asemel osutab algmääruse artikkel 13 mitmetele menetlusest kõrvalehoidmise viisidele, sealhulgas toote koostamisele osadest, mis ei ole määratletud uurimise käigus vaatlusaluse tootena; seda probleemi käesoleva juhtumi puhul aga ei ilmne. Seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(11)

Seoses väitega, et olulised osad saab kaasata ainult algmääruse artiklis 13 sätestatud korras, et vältida põhjendamatuid raskusi ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite tootjatele, märgitakse, et artikkel 13 ei käsitle vaatlusaluse toote määratlemist. Selle asemel osutab algmääruse artikkel 13 mitmetele menetlusest kõrvalehoidmise viisidele, sealhulgas toote koostamisele osadest, mis ei ole määratletud uurimise käigus vaatlusaluse tootena; seda probleemi käesoleva juhtumi puhul aga ei ilmne. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (12) | Seoses väitega, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ning et tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult vedukite praegusi kasutajaid, tuleb märkida, et ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus kaebust meetmete vastava mõju kohta. Lisaks tuleb märkida, et uurimisperioodil oli kerede ja hüdraulikasüsteemide impordimaht HRVst võrreldes imporditud Hiina kaubaaluste käsivedukite hulgaga väga väike. Seega on impordi mõju olemasolevate kaubaaluste käsivedukite hooldusele minimaalne, kui seda üldse on, ning väitega ei saa nõustuda. |
| --- | --- |

(12)

Seoses väitega, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ning et tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult vedukite praegusi kasutajaid, tuleb märkida, et ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus kaebust meetmete vastava mõju kohta. Lisaks tuleb märkida, et uurimisperioodil oli kerede ja hüdraulikasüsteemide impordimaht HRVst võrreldes imporditud Hiina kaubaaluste käsivedukite hulgaga väga väike. Seega on impordi mõju olemasolevate kaubaaluste käsivedukite hooldusele minimaalne, kui seda üldse on, ning väitega ei saa nõustuda.

| (13) | Kuna täiendavaid märkusi pole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 10–15 esitatud vaatlusaluse toote lõplik määratlus heaks. |
| --- | --- |

(13)

Kuna täiendavaid märkusi pole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 10–15 esitatud vaatlusaluse toote lõplik määratlus heaks.

2.   Samasugune toode

| (14) | Kuna märkusi pole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse samasugust toodet käsitlevad põhjendused 16–18. |
| --- | --- |

(14)

Kuna märkusi pole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse samasugust toodet käsitlevad põhjendused 16–18.

D.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (15) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, et nende suhtes oleks pidanud rakendama turumajanduslikku kohtlemist. Kaks neist kordasid varem esitatud väiteid, millele komisjon on juba vastanud ajutise määruse põhjendustes 19–34. |
| --- | --- |

(15)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, et nende suhtes oleks pidanud rakendama turumajanduslikku kohtlemist. Kaks neist kordasid varem esitatud väiteid, millele komisjon on juba vastanud ajutise määruse põhjendustes 19–34.

| (16) | Tuleb meenutada, et ühe puhul nimetatud eksportivatest tootjatest, kes tegelikult koosneb kahest seotud äriühingust, leidis uurimine, et teatavad varad on ettevõtte raamatupidamises arvele võetud ostuhinnast märksa kõrgema hinnaga. Seda loeti vastuolus olevaks raamatupidamise standarditega IAS 1 (finantsaruannete õiglane esitus) ja IAS 16 (materiaalse põhivara mõõtmine kajastamisel). Lisaks leiti, et teine äriühing rikkus ka standardeid IAS 21 (välisvaluutatehingute esmane kajastamine) ja IAS 32 (finantsinstrumentide avalikustamine ja kajastamine). Ka ei juhtinud äriühingute audiitorid nimetatud raamatupidamisprobleemidele tähelepanu, mis kinnitab järeldust, et auditid ei olnud tehtud IASi standarditest lähtuvalt. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid uusi tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et nimetatud eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud teise kriteeriumi nõuetele. |
| --- | --- |

(16)

Tuleb meenutada, et ühe puhul nimetatud eksportivatest tootjatest, kes tegelikult koosneb kahest seotud äriühingust, leidis uurimine, et teatavad varad on ettevõtte raamatupidamises arvele võetud ostuhinnast märksa kõrgema hinnaga. Seda loeti vastuolus olevaks raamatupidamise standarditega IAS 1 (finantsaruannete õiglane esitus) ja IAS 16 (materiaalse põhivara mõõtmine kajastamisel). Lisaks leiti, et teine äriühing rikkus ka standardeid IAS 21 (välisvaluutatehingute esmane kajastamine) ja IAS 32 (finantsinstrumentide avalikustamine ja kajastamine). Ka ei juhtinud äriühingute audiitorid nimetatud raamatupidamisprobleemidele tähelepanu, mis kinnitab järeldust, et auditid ei olnud tehtud IASi standarditest lähtuvalt. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid uusi tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et nimetatud eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud teise kriteeriumi nõuetele.

| (17) | Teises eksportivas tootjas näitas uurimine, et teatava laenu mahakandmine ei olnud äriühingu raamatupidamises nõuetekohaselt kajastatud, mis mõjutas olulisel määral äriühingu finantstulemusi. Seda loeti standardi IAS 1 rikkumiseks (finantsaruannete õige ja õiglane esitus). Lisaks muutis äriühing halbade laenude provisjonide arvestusmeetodit tagasiulatuvaid ümberarvestusi tegemata, mis taas mõjutas finantstulemusi olulisel määral. Seda loeti standardi IAS 8 rikkumiseks (muudatused arvutusmeetodites). Audiitor juhtis tähelepanu küll sellele, et halbade laenude provisjonide arvutusmeetodi muudatus ei vasta ka Hiina raamatupidamisstandarditele, kuid ei pakkunud lahendust laenuga seotud probleemile. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et ka see eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele. |
| --- | --- |

(17)

Teises eksportivas tootjas näitas uurimine, et teatava laenu mahakandmine ei olnud äriühingu raamatupidamises nõuetekohaselt kajastatud, mis mõjutas olulisel määral äriühingu finantstulemusi. Seda loeti standardi IAS 1 rikkumiseks (finantsaruannete õige ja õiglane esitus). Lisaks muutis äriühing halbade laenude provisjonide arvestusmeetodit tagasiulatuvaid ümberarvestusi tegemata, mis taas mõjutas finantstulemusi olulisel määral. Seda loeti standardi IAS 8 rikkumiseks (muudatused arvutusmeetodites). Audiitor juhtis tähelepanu küll sellele, et halbade laenude provisjonide arvutusmeetodi muudatus ei vasta ka Hiina raamatupidamisstandarditele, kuid ei pakkunud lahendust laenuga seotud probleemile. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et ka see eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele.

| (18) | Kolmas eksportiv tootja, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, kes taotles ka pärast ajutiste meetmete kehtestamist turumajanduslikku kohtlemist, esitas tõendid, et nende välisvaluutatehingute esmase kajastamise meetod, mis ei ole küll teatavatel juhtudel täielikult kooskõlas standardiga IAS 21, ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi. Teisi probleeme seoses IAS-standarditele vastavusega äriühingu raamatupidamises ei leitud. Nimetatud asjaoludel peeti kohaseks vaadata uuesti läbi järeldused, mis käsitlesid nimetatud eksportiva tootja vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud teise kriteeriumi nõuetele, ja rakendada tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ülejäänud osas kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 19–34 järeldused heaks. |
| --- | --- |

(18)

Kolmas eksportiv tootja, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, kes taotles ka pärast ajutiste meetmete kehtestamist turumajanduslikku kohtlemist, esitas tõendid, et nende välisvaluutatehingute esmase kajastamise meetod, mis ei ole küll teatavatel juhtudel täielikult kooskõlas standardiga IAS 21, ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi. Teisi probleeme seoses IAS-standarditele vastavusega äriühingu raamatupidamises ei leitud. Nimetatud asjaoludel peeti kohaseks vaadata uuesti läbi järeldused, mis käsitlesid nimetatud eksportiva tootja vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud teise kriteeriumi nõuetele, ja rakendada tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ülejäänud osas kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 19–34 järeldused heaks.

| (19) | Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid koostööd mittetegev Hiina eksportiv tootja ja temaga seotud ühenduse importija esialgsete järelduste kohta teatavad märkused ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist või selle mittevõimaldamise korral individuaalset kohtlemist. Neid äriühinguid teavitati, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7, artikli 5 lõikele 10, artikli 9 lõikele 5 ja artikli 18 lõikele 1 ei saa eksportivad tootjad, kes koostööd ei tee, st eksportivad tootjad, kes ei ole määratud tähtaja jooksul endast teada andnud, oma seisukohti kirjalikult esitanud ja teavet edastanud, taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(19)

Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid koostööd mittetegev Hiina eksportiv tootja ja temaga seotud ühenduse importija esialgsete järelduste kohta teatavad märkused ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist või selle mittevõimaldamise korral individuaalset kohtlemist. Neid äriühinguid teavitati, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7, artikli 5 lõikele 10, artikli 9 lõikele 5 ja artikli 18 lõikele 1 ei saa eksportivad tootjad, kes koostööd ei tee, st eksportivad tootjad, kes ei ole määratud tähtaja jooksul endast teada andnud, oma seisukohti kirjalikult esitanud ja teavet edastanud, taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (20) | Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevad põhjenduste 35–37 sisu. |
| --- | --- |

(20)

Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevad põhjenduste 35–37 sisu.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist.

| (21) | Esialgu valiti eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtuse määramise kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Kanada. Pärast ajutiste meetmete rakendamist kordasid kaks eksportivat tootjat ja üks importija oma ajutise määruse põhjenduses 41 esitatud vastuargumente. Siiski ei esitanud nad oma väidete kinnituseks tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

(21)

Esialgu valiti eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtuse määramise kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Kanada. Pärast ajutiste meetmete rakendamist kordasid kaks eksportivat tootjat ja üks importija oma ajutise määruse põhjenduses 41 esitatud vastuargumente. Siiski ei esitanud nad oma väidete kinnituseks tõendusmaterjali.

| (22) | Nad väitsid jätkuvalt, et Kanada valimine kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks on ebasobiv, sest Kanada kaubaaluste käsivedukite tootjatel on märksa suuremad tootmiskulud kui vastavatel Hiina tootjatel, eriti tööjõukulude osas. Sellega seoses on üks eksportiv tootja taotlenud täiendavat kohandust, et võtta arvesse tema HRV tootmisüksuse ja Kanada tootjate tootmiskulude erinevusi, samas kui teine eksportiv tootja väitis, et juba tehtud suured kohandused viitavad, et Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukid ei ole võrreldavad. |
| --- | --- |

(22)

Nad väitsid jätkuvalt, et Kanada valimine kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks on ebasobiv, sest Kanada kaubaaluste käsivedukite tootjatel on märksa suuremad tootmiskulud kui vastavatel Hiina tootjatel, eriti tööjõukulude osas. Sellega seoses on üks eksportiv tootja taotlenud täiendavat kohandust, et võtta arvesse tema HRV tootmisüksuse ja Kanada tootjate tootmiskulude erinevusi, samas kui teine eksportiv tootja väitis, et juba tehtud suured kohandused viitavad, et Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukid ei ole võrreldavad.

| (23) | Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimise tulemuste kohaselt on Kanadas konkurentsil põhinev ja esinduslik kaubaaluste käsivedukite turg, Hiina ja Kanada tootjate tootmisvahendid ja -meetodid on sarnased ning üldjoontes on Hiina ja Kanada kaubaaluste käsivedukid selle uurimise jaoks seatud ajutise määruse põhjendustes 40, 43 ja 44 esitatud kriteeriumide määrusealusel võrreldavad. Lisaks leiti uurimise käigus, et kaubaaluste käsivedukite tootmine ei ole tööjõumahukas (tööjõukulu Kanadas ei ületa 15 % tootmise kogukulust) ja seetõttu ei mõjuta Kanada ja HRV tööjõukulude erinevused tootmise kogukulu olulisel määral. Seega ei saa nõustuda väitega, et peamiselt tööjõuga seotud kuluerinevused ei luba Kanadat sobivaks võrdlusriigiks pidada. |
| --- | --- |

(23)

Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimise tulemuste kohaselt on Kanadas konkurentsil põhinev ja esinduslik kaubaaluste käsivedukite turg, Hiina ja Kanada tootjate tootmisvahendid ja -meetodid on sarnased ning üldjoontes on Hiina ja Kanada kaubaaluste käsivedukid selle uurimise jaoks seatud ajutise määruse põhjendustes 40, 43 ja 44 esitatud kriteeriumide määrusealusel võrreldavad. Lisaks leiti uurimise käigus, et kaubaaluste käsivedukite tootmine ei ole tööjõumahukas (tööjõukulu Kanadas ei ületa 15 % tootmise kogukulust) ja seetõttu ei mõjuta Kanada ja HRV tööjõukulude erinevused tootmise kogukulu olulisel määral. Seega ei saa nõustuda väitega, et peamiselt tööjõuga seotud kuluerinevused ei luba Kanadat sobivaks võrdlusriigiks pidada.

| (24) | Seoses väitega, et Kanada tootjate kulud kaubaaluste käsivedukite tootmisel on märgatavalt kõrgemad kui Hiina tootjate kulud ning et normaalväärtust tuleks kohandada lähtuvalt Kanada tootjate ja kõnealuse HRV tootja kulude erinevusest, tuleb märkida, et teavet väite esitanud eksportiva tootja tootmiskulude kohta ei aktsepteeritud, sest kõnealusele tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. See vähendab oluliselt kulude võrdlust käsitleva väite jõudu. Seetõttu tuleks taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(24)

Seoses väitega, et Kanada tootjate kulud kaubaaluste käsivedukite tootmisel on märgatavalt kõrgemad kui Hiina tootjate kulud ning et normaalväärtust tuleks kohandada lähtuvalt Kanada tootjate ja kõnealuse HRV tootja kulude erinevusest, tuleb märkida, et teavet väite esitanud eksportiva tootja tootmiskulude kohta ei aktsepteeritud, sest kõnealusele tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. See vähendab oluliselt kulude võrdlust käsitleva väite jõudu. Seetõttu tuleks taotlus tagasi lükata.

| (25) | Seoses väitega, et juba määratud suured kohandused tõendavad Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukite võrreldamatust, tuleb märkida, et võrreldavad tootetüübid valiti vastavas tootmisharus põhjendatuks loetud kriteeriumide alusel. Tootetüüpe võrreldi teatavate tehniliste omaduste alusel, mida kasutavad kõik turul tegutsejad, ei esitatud tõendeid selle kohta, et võrdlusmeetod on ebasobiv ajutise määruse põhjenduse 43 tähenduses. Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(25)

Seoses väitega, et juba määratud suured kohandused tõendavad Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukite võrreldamatust, tuleb märkida, et võrreldavad tootetüübid valiti vastavas tootmisharus põhjendatuks loetud kriteeriumide alusel. Tootetüüpe võrreldi teatavate tehniliste omaduste alusel, mida kasutavad kõik turul tegutsejad, ei esitatud tõendeid selle kohta, et võrdlusmeetod on ebasobiv ajutise määruse põhjenduse 43 tähenduses. Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda.

| (26) | Võrdlusriigi normaalväärtuse määramise kohta ei esitatud täiendavaid väiteid ning seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduste 38–48 järeldused. |
| --- | --- |

(26)

Võrdlusriigi normaalväärtuse määramise kohta ei esitatud täiendavaid väiteid ning seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduste 38–48 järeldused.

3.2.   Normaalväärtuse määramine eksportivatele tootjate puhul, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist.

| (27) | Kuna ühele eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslikku kohtlemist (vt põhjendust 18 eespool), määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 allpool esitatud viisil. |
| --- | --- |

(27)

Kuna ühele eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslikku kohtlemist (vt põhjendust 18 eespool), määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 allpool esitatud viisil.

3.2.1.   Omamaise müügi üldine esinduslikkus

| (28) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt, kas kaubaaluste käsivedukite müük omamaistele sõltumatutele ostjatele oli esinduslik, st kas sellise müügi osakaal äriühingu kogu vastavast eksportmüügist ühendusse oli vähemalt 5 %. Kõnealuse eksportiva tootja puhul oli omamaine müük esinduslik. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt, kas kaubaaluste käsivedukite müük omamaistele sõltumatutele ostjatele oli esinduslik, st kas sellise müügi osakaal äriühingu kogu vastavast eksportmüügist ühendusse oli vähemalt 5 %. Kõnealuse eksportiva tootja puhul oli omamaine müük esinduslik.

3.2.2.   Tootetüübipõhine esinduslikkus

| (29) | Järgmiseks uuriti, kas eksporditavate tootetüüpidega võrreldavate tootetüüpide omamaine müük oli esinduslik. Selleks tehti kõigepealt kindlaks omamaiselt müüdavad võrreldavad tootetüübid. Uurimise seisukohalt loeti omamaiselt müüdavad kaubaaluste käsivedukite tüübid ühendusse eksporditud tüüpidega identseteks või otseselt võrreldavateks, kui tüüpidel oli ühesugune tõstevõime, kerematerjal, kahvli suurus, hüdraulika tüüp ning rataste tüüp. |
| --- | --- |

(29)

Järgmiseks uuriti, kas eksporditavate tootetüüpidega võrreldavate tootetüüpide omamaine müük oli esinduslik. Selleks tehti kõigepealt kindlaks omamaiselt müüdavad võrreldavad tootetüübid. Uurimise seisukohalt loeti omamaiselt müüdavad kaubaaluste käsivedukite tüübid ühendusse eksporditud tüüpidega identseteks või otseselt võrreldavateks, kui tüüpidel oli ühesugune tõstevõime, kerematerjal, kahvli suurus, hüdraulika tüüp ning rataste tüüp.

| (30) | Konkreetse tootetüübi omamaine müük loeti piisavalt esinduslikuks, kui kogu tootetüübi müük omamaistele sõltumatutele ostjatele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % võrreldava tootetüübi eksportmüügist ühendusse. Mõnede eksporditavate tootetüüpide puhul oli omamaine müük esinduslik. |
| --- | --- |

(30)

Konkreetse tootetüübi omamaine müük loeti piisavalt esinduslikuks, kui kogu tootetüübi müük omamaistele sõltumatutele ostjatele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % võrreldava tootetüübi eksportmüügist ühendusse. Mõnede eksporditavate tootetüüpide puhul oli omamaine müük esinduslik.

3.2.3.   Tavapärase kaubandustegevuse hindamine

| (31) | Esmalt uuriti, kas eksportiva tootja käsitletavate tootetüüpide omamaist müüki võib lugeda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. |
| --- | --- |

(31)

Esmalt uuriti, kas eksportiva tootja käsitletavate tootetüüpide omamaist müüki võib lugeda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

| (32) | Selleks määrati uurimisperioodil iga eksporditava tootetüübi sõltumatutele klientidele toimunud kahjumita müügi osakaal kogu omamaisest müügist:






  a) | tootetüüpide puhul, kus üle 80 % omamaisest müügimahust müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja kus kaalutud keskmine müügihind võrdus kaalutud keskmiste tootmiskuludega või oli nendest kõrgem, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa uurimisperioodi kõigi omamaiste sõltumatute klientide poolt vastava tüübi eest makstud või maksmisele kuuluvate müügihindade kaalutud keskmisena, vaatamata sellele, kas vastavad tehingud olid kasumlikud või mitte; |
| --- | --- | --- |

(32)

Selleks määrati uurimisperioodil iga eksporditava tootetüübi sõltumatutele klientidele toimunud kahjumita müügi osakaal kogu omamaisest müügist:

a)

tootetüüpide puhul, kus üle 80 % omamaisest müügimahust müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja kus kaalutud keskmine müügihind võrdus kaalutud keskmiste tootmiskuludega või oli nendest kõrgem, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa uurimisperioodi kõigi omamaiste sõltumatute klientide poolt vastava tüübi eest makstud või maksmisele kuuluvate müügihindade kaalutud keskmisena, vaatamata sellele, kas vastavad tehingud olid kasumlikud või mitte;

| b) | tootetüüpide puhul, kus koduturu müügimahust vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa vastava tüübi nende omamaise turu tehingute müügihindade kaalutud keskmisena, kus müük toimus ühikuhinnaga või sellest kõrgema hinnaga; |
| --- | --- |

b)

tootetüüpide puhul, kus koduturu müügimahust vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa vastava tüübi nende omamaise turu tehingute müügihindade kaalutud keskmisena, kus müük toimus ühikuhinnaga või sellest kõrgema hinnaga;

| c) | tootetüüpide puhul, kus omamaisel turul müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga vähem kui 10 % müügimahust, eeldati, et toote müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse raames ning seetõttu määrati normaalväärtus arvestusliku väärtuse alusel. |
| --- | --- |

c)

tootetüüpide puhul, kus omamaisel turul müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga vähem kui 10 % müügimahust, eeldati, et toote müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse raames ning seetõttu määrati normaalväärtus arvestusliku väärtuse alusel.

3.2.4.   Tegelikul omamaisel hinnal põhinev normaalväärtus

| (33) | Kui käesoleva määruse põhjendustes 30 ja 31 ning põhjenduse 32 punktides a ja b esitatud nõuded olid täidetud, määrati vastava tootetüübi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud korras vastavalt sõltumatute klientide poolt uurimisperioodil makstud või maksmisele kuuluvatele tegelikele hindadele eksportiva riigi turul. |
| --- | --- |

(33)

Kui käesoleva määruse põhjendustes 30 ja 31 ning põhjenduse 32 punktides a ja b esitatud nõuded olid täidetud, määrati vastava tootetüübi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud korras vastavalt sõltumatute klientide poolt uurimisperioodil makstud või maksmisele kuuluvatele tegelikele hindadele eksportiva riigi turul.

3.2.5.   Hinnangulisel väärtusel põhinev normaalväärtus

| (34) | Käesoleva määruse põhjenduse 3 punktile c vastavate tootetüüpide puhul, samuti tootetüüpide puhul, mille omamaise müügi maht ei olnud käesoleva määruse põhjenduse 30 mõistes esinduslik, tuli arvutada normaalväärtus. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määruse põhjenduse 3 punktile c vastavate tootetüüpide puhul, samuti tootetüüpide puhul, mille omamaise müügi maht ei olnud käesoleva määruse põhjenduse 30 mõistes esinduslik, tuli arvutada normaalväärtus.

| (35) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 liideti tootmiskuludele normaalväärtuse arvutamiseks eksportiva tootja poolt uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügiga seonduvad müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kaalutud keskmine kasum. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 liideti tootmiskuludele normaalväärtuse arvutamiseks eksportiva tootja poolt uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügiga seonduvad müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kaalutud keskmine kasum.

4.   Ekspordihind

| (36) | Ühenduses tegutsevatele sõltumatutele klientidele otse müüdavate toodete ekspordihinna määramise kohta pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitatud. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud järeldused, mis käsitlevad ekspordihinna määratlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(36)

Ühenduses tegutsevatele sõltumatutele klientidele otse müüdavate toodete ekspordihinna määramise kohta pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitatud. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud järeldused, mis käsitlevad ekspordihinna määratlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (37) | Kahe eksportiva tootja puhul arvutati ajutiselt ekspordihind toodetele, mida müüakse importijatele, kellega tootjatel leiti olevat vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud kompensatsioonileping. |
| --- | --- |

(37)

Kahe eksportiva tootja puhul arvutati ajutiselt ekspordihind toodetele, mida müüakse importijatele, kellega tootjatel leiti olevat vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud kompensatsioonileping.

| (38) | Üks eksportivatest tootjatest ning tema toodete importija, kellele määrati teatavad ekspordihinnad, väitsid, et nendevaheline suhe ei anna põhjust ekspordihindade arvutamiseks ning et ekspordihindade arvutamise aluseks peaksid olema eksportiva tootja ja importija vahel tegelikult kehtivad hinnad. Uurimine näitas aga, et tegelikke ekspordihindu mõjutas osapoolte vaheline leping, mille kohaselt importija kannab teatavad tootearenduskulud. Seetõttu on keskmine ekspordihind konkreetsele tootjale oluliselt kõrgem kui teistele ühenduse sõltumatutele klientidele. Seega ei tunnustata eksportiva tootja ning nimetatud importija vahelisi kehtivaid hindu ekspordihindade määratlemise alusena. Lisaks said eksportiv tootja ja importija uurimisperioodi käigus seotud äriühinguteks. Tavaliselt võetakse sellises olukorras ekspordihindade arvutamise aluseks edasimüügihinnad ühenduse sõltumatutele ostjatele. Käesoleval juhul on aga uurimisperioodil tehtud väga vähe edasimüügitehinguid, importija ei esitanud tehinguhindu õigeaegselt ning neid ei olnud võimalik kontrollida. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei arvestatud vastavaid müügitehinguid lõplike eksporthindade arvutamisel. |
| --- | --- |

(38)

Üks eksportivatest tootjatest ning tema toodete importija, kellele määrati teatavad ekspordihinnad, väitsid, et nendevaheline suhe ei anna põhjust ekspordihindade arvutamiseks ning et ekspordihindade arvutamise aluseks peaksid olema eksportiva tootja ja importija vahel tegelikult kehtivad hinnad. Uurimine näitas aga, et tegelikke ekspordihindu mõjutas osapoolte vaheline leping, mille kohaselt importija kannab teatavad tootearenduskulud. Seetõttu on keskmine ekspordihind konkreetsele tootjale oluliselt kõrgem kui teistele ühenduse sõltumatutele klientidele. Seega ei tunnustata eksportiva tootja ning nimetatud importija vahelisi kehtivaid hindu ekspordihindade määratlemise alusena. Lisaks said eksportiv tootja ja importija uurimisperioodi käigus seotud äriühinguteks. Tavaliselt võetakse sellises olukorras ekspordihindade arvutamise aluseks edasimüügihinnad ühenduse sõltumatutele ostjatele. Käesoleval juhul on aga uurimisperioodil tehtud väga vähe edasimüügitehinguid, importija ei esitanud tehinguhindu õigeaegselt ning neid ei olnud võimalik kontrollida. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei arvestatud vastavaid müügitehinguid lõplike eksporthindade arvutamisel.

| (39) | Tegelikult oli vastaval eksportival tootjal märkimisväärne hulk otsemüügitehinguid ühenduse sõltumatute klientidega, mida võeti käesoleva määruse põhjenduses 36 esitatud ekspordihinna määratlemisel arvesse. |
| --- | --- |

(39)

Tegelikult oli vastaval eksportival tootjal märkimisväärne hulk otsemüügitehinguid ühenduse sõltumatute klientidega, mida võeti käesoleva määruse põhjenduses 36 esitatud ekspordihinna määratlemisel arvesse.

| (40) | Teine eksportiv tootja, kelle puhul arvutati teatavad ekspordihinnad, ning tema toodete importija esitasid esialgsete järelduste kohta märkused, väites, et nende vahel ei ole sõlmitud kokkulepet ega lepingut, mis vastaks algmääruse artikli 2 lõikes 9 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 2.3 esitatud kompensatsioonilepingu määratlusele. Seetõttu on ebaõige ekspordihindade arvutamine importija ja sõltumatute klientide vahel kehtivate edasimüügi hindade alusel. |
| --- | --- |

(40)

Teine eksportiv tootja, kelle puhul arvutati teatavad ekspordihinnad, ning tema toodete importija esitasid esialgsete järelduste kohta märkused, väites, et nende vahel ei ole sõlmitud kokkulepet ega lepingut, mis vastaks algmääruse artikli 2 lõikes 9 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 2.3 esitatud kompensatsioonilepingu määratlusele. Seetõttu on ebaõige ekspordihindade arvutamine importija ja sõltumatute klientide vahel kehtivate edasimüügi hindade alusel.

| (41) | Selle väitega ei saa nõustuda, sest eksportija ja importija esitatud teave ei kattu. Eksportiva tootja valdustes toimunud kontrollkäigu jooksul teavitati uurijaid, et põhjus, miks osapoolte esitatud ekspordihinnad on tavapärasest märgatavalt kõrgemad, seisneb eksportiva tootja ja importija vahel sõlmitud erilepingus. Lisaks osutasid üksikasjade osas sellele lepingule kõik ekspordiarved. Eksportiv tootja eitas kirjaliku lepingu olemasolu, kuid selgitas, et asjaomane importija on valmis maksma kõrgemaid hindu, et omandada eksportiva tootja teatavate toodete ainumüügiõigus teatavatel turgudel ning säilitada see õigus. Ka importija eitas igasuguse erisuhte olemasolu ning selgitas kontrollkäigu ajal, et eksportivale tootjale makstavad hinnad on kõrgemad vastavate toodete kõrge kvaliteedi tõttu. Neil asjaoludel tuleb järeldada, et esitatud ekspordihinnad ei olnud usaldatavad ning neid tuli kohandada kas lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõikest 9 teatavat tüüpi kompensatsioonilepingu olemasolu tõttu või lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktist a füüsiliste omaduste erinevuse tõttu, millest tuleneb toodete väidetavalt kõrgem kvaliteet. Sellele väitele ei esitatud ühtki tõendust ning uurimise tulemused on väitega vastuolus. Täiendava teabe puudumisel arvutati ekspordihinnad ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud viisil. |
| --- | --- |

(41)

Selle väitega ei saa nõustuda, sest eksportija ja importija esitatud teave ei kattu. Eksportiva tootja valdustes toimunud kontrollkäigu jooksul teavitati uurijaid, et põhjus, miks osapoolte esitatud ekspordihinnad on tavapärasest märgatavalt kõrgemad, seisneb eksportiva tootja ja importija vahel sõlmitud erilepingus. Lisaks osutasid üksikasjade osas sellele lepingule kõik ekspordiarved. Eksportiv tootja eitas kirjaliku lepingu olemasolu, kuid selgitas, et asjaomane importija on valmis maksma kõrgemaid hindu, et omandada eksportiva tootja teatavate toodete ainumüügiõigus teatavatel turgudel ning säilitada see õigus. Ka importija eitas igasuguse erisuhte olemasolu ning selgitas kontrollkäigu ajal, et eksportivale tootjale makstavad hinnad on kõrgemad vastavate toodete kõrge kvaliteedi tõttu. Neil asjaoludel tuleb järeldada, et esitatud ekspordihinnad ei olnud usaldatavad ning neid tuli kohandada kas lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõikest 9 teatavat tüüpi kompensatsioonilepingu olemasolu tõttu või lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktist a füüsiliste omaduste erinevuse tõttu, millest tuleneb toodete väidetavalt kõrgem kvaliteet. Sellele väitele ei esitatud ühtki tõendust ning uurimise tulemused on väitega vastuolus. Täiendava teabe puudumisel arvutati ekspordihinnad ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud viisil.

| (42) | Sama eksportiv tootja ja sama importija väitsid samuti, et ekspordihinnad ei ole õigesti arvutatud, kuna arvutuses kasutatud kasumimarginaal on oluliselt kõrgem kui samal eesmärgil varasemate juhtumite puhul kasutatud marginaal ning seetõttu põhjendamatu. Sellega seoses tuleb märkida, et iga juhtumit hinnatakse konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt ning ühe uurimise järeldusi ei saa teise uurimise juures rakendada. Käesoleval juhul oli arvutustes kasutatud kasumimarginaal üheteistkümne üksteisest sõltumatu importija poolt uurimise käigus esitatud vastava toote müügi netotulude kaalutud keskmine. Tõendusmaterjale nende andmete ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(42)

Sama eksportiv tootja ja sama importija väitsid samuti, et ekspordihinnad ei ole õigesti arvutatud, kuna arvutuses kasutatud kasumimarginaal on oluliselt kõrgem kui samal eesmärgil varasemate juhtumite puhul kasutatud marginaal ning seetõttu põhjendamatu. Sellega seoses tuleb märkida, et iga juhtumit hinnatakse konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt ning ühe uurimise järeldusi ei saa teise uurimise juures rakendada. Käesoleval juhul oli arvutustes kasutatud kasumimarginaal üheteistkümne üksteisest sõltumatu importija poolt uurimise käigus esitatud vastava toote müügi netotulude kaalutud keskmine. Tõendusmaterjale nende andmete ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (43) | Samas tuleb märkida, et pärast kontrollkäiku vaatlusaluse importija valdustesse on ekspordihindade arvutus üle vaadatud, et võtta arvesse vajalikud parandused teatavates edasimüügi hindades ja importija müügi-, üld- ja halduskulud. |
| --- | --- |

(43)

Samas tuleb märkida, et pärast kontrollkäiku vaatlusaluse importija valdustesse on ekspordihindade arvutus üle vaadatud, et võtta arvesse vajalikud parandused teatavates edasimüügi hindades ja importija müügi-, üld- ja halduskulud.

5.   Võrdlus

| (44) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist taotles üks eksportiv tootja ekspordihindade kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i seoses erinevate kaubandustasanditega ühendusesuunalise otseekspordimüügi ja ekspordiotstarbelise müügi näol HRV edasimüüjatele. Tootja väitis, et eksportmüügi osaks Hiina edasimüüjate vahendusel on täiendav müük edasimüüjale, mis otseekspordi korral ühendusse ei ole tavaliselt vajalik. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse eespool nimetatud artikkel sätestab, et kohandusi seoses kaubandustasanditega võib rakendada juhul, kui on näidatud, et eksportiva riigi siseturul on tootja jaoks eri kaubandustasanditel olemas pidevad ja selged funktsiooni- ja hinnaerinevused. Käesoleval juhul taotles eksportiv tootja kohandust ja püüdis selle vajalikkust tõestada, viidates pigem oma ekspordimüügi kui omamaise müügiga seotud asjaoludele. See ei ole piisav alus kaubandustasanditega seotud kohanduste taotlemiseks. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et kogu nimetatud eksportiva tootja eksportmüük, nagu ka võrdlusriigi omamaine müük, toimus edasimüüjate kaudu, st ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel ei eksisteeri erinevaid kaubandustasandeid. |
| --- | --- |

(44)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist taotles üks eksportiv tootja ekspordihindade kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i seoses erinevate kaubandustasanditega ühendusesuunalise otseekspordimüügi ja ekspordiotstarbelise müügi näol HRV edasimüüjatele. Tootja väitis, et eksportmüügi osaks Hiina edasimüüjate vahendusel on täiendav müük edasimüüjale, mis otseekspordi korral ühendusse ei ole tavaliselt vajalik. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse eespool nimetatud artikkel sätestab, et kohandusi seoses kaubandustasanditega võib rakendada juhul, kui on näidatud, et eksportiva riigi siseturul on tootja jaoks eri kaubandustasanditel olemas pidevad ja selged funktsiooni- ja hinnaerinevused. Käesoleval juhul taotles eksportiv tootja kohandust ja püüdis selle vajalikkust tõestada, viidates pigem oma ekspordimüügi kui omamaise müügiga seotud asjaoludele. See ei ole piisav alus kaubandustasanditega seotud kohanduste taotlemiseks. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et kogu nimetatud eksportiva tootja eksportmüük, nagu ka võrdlusriigi omamaine müük, toimus edasimüüjate kaudu, st ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel ei eksisteeri erinevaid kaubandustasandeid.

6.   Dumpingumarginaalid

| (45) | Ajutise määruse põhjenduses 53 esitatud dumpingumarginaali arvutamisel kõigile ülejäänud eksportivatele tootjatele ei võetud enam arvesse eksportivat tootjat, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. Ajutise määruse põhjendustes 52 ja 53 esitatud järelduste kohta ei esitatud täiendavaid märkusi ning need põhjendused kiidetakse heaks. Tootja jaoks, kelle suhtes rakendati turumajanduslikku kohtlemist, määratleti dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes käesoleva määruse põhjenduste 28 kuni 35 alusel leitud iga ühendusse eksporditava tootetüübi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eespool toodud muudatusi arvestades on lõplikult määratletud dumpingumarginaalid protsendina vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist järgmised:






  Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 32,2 % |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 28,5 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 39,9 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 7,6 % |
| Kõik ülejäänud äriühingud | 46,7 % |

(45)

Ajutise määruse põhjenduses 53 esitatud dumpingumarginaali arvutamisel kõigile ülejäänud eksportivatele tootjatele ei võetud enam arvesse eksportivat tootjat, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. Ajutise määruse põhjendustes 52 ja 53 esitatud järelduste kohta ei esitatud täiendavaid märkusi ning need põhjendused kiidetakse heaks. Tootja jaoks, kelle suhtes rakendati turumajanduslikku kohtlemist, määratleti dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes käesoleva määruse põhjenduste 28 kuni 35 alusel leitud iga ühendusse eksporditava tootetüübi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eespool toodud muudatusi arvestades on lõplikult määratletud dumpingumarginaalid protsendina vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist järgmised:

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory

32,2 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd

28,5 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd

39,9 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd

7,6 %

Kõik ülejäänud äriühingud

46,7 %

E.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1.   Ühenduse toodang

| (46) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 55 ja 56 esitatud esialgsed järeldused ühenduse toodangu kohta. |
| --- | --- |

(46)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 55 ja 56 esitatud esialgsed järeldused ühenduse toodangu kohta.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (47) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 57 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta. |
| --- | --- |

(47)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 57 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta.

F.   KAHJU

1.   Tarbimine ühenduses

| (48) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta. |
| --- | --- |

(48)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta.

2.   Kaubaaluste käsivedukite import HRVst ühendusse

| (49) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 60 kuni 64 esitatud esialgsed järeldused kaubaaluste käsivedukite impordi kohta HRVst ühendusse. |
| --- | --- |

(49)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 60 kuni 64 esitatud esialgsed järeldused kaubaaluste käsivedukite impordi kohta HRVst ühendusse.

3.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (50) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist seadis üks eksportiv tootja kahtluse alla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, väites, et vaatlusperioodil on ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvanud, laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei osuta kahjule, vaid ühenduse tootmisharu olukorra paranemisele, ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja ühenduse tootjate turuosa püsisid 2003. aasta jooksul ja uurimisperioodil stabiilsetena, võrreldes 2000. aastaga tõusis 2001. aastal ühenduse tootmisharu kasumlikkus, investeeringute maht ühenduse tootmisharus on rohkem kui kahekordistunud, mis viitab, et kapitali hankimine ei ole probleem ning palkade stabiilset taset tuleks käsitleda positiivse näitajana. |
| --- | --- |

(50)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist seadis üks eksportiv tootja kahtluse alla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, väites, et vaatlusperioodil on ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvanud, laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei osuta kahjule, vaid ühenduse tootmisharu olukorra paranemisele, ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja ühenduse tootjate turuosa püsisid 2003. aasta jooksul ja uurimisperioodil stabiilsetena, võrreldes 2000. aastaga tõusis 2001. aastal ühenduse tootmisharu kasumlikkus, investeeringute maht ühenduse tootmisharus on rohkem kui kahekordistunud, mis viitab, et kapitali hankimine ei ole probleem ning palkade stabiilset taset tuleks käsitleda positiivse näitajana.

| (51) | Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus on kasvanud ning see suundumus ei viita kahjule, tuleb märkida, et kuigi vaatlusperioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisvõimsus 3 % võrra, langes see 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 2 % võrra. Tegelikult suurenes tootmisvõimsus ainult aastatel 2001 ja 2002, kui tehti investeeringuid. Seda suundumust ei saa pidada näitajaks kahju puudumise kohta ühenduse tootmisharule, eriti arvestades, et sama perioodi jooksul langes tarbimine 17 % võrra. |
| --- | --- |

(51)

Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus on kasvanud ning see suundumus ei viita kahjule, tuleb märkida, et kuigi vaatlusperioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisvõimsus 3 % võrra, langes see 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 2 % võrra. Tegelikult suurenes tootmisvõimsus ainult aastatel 2001 ja 2002, kui tehti investeeringuid. Seda suundumust ei saa pidada näitajaks kahju puudumise kohta ühenduse tootmisharule, eriti arvestades, et sama perioodi jooksul langes tarbimine 17 % võrra.

| (52) | Seoses väitega, et laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei näita kahju, vaid pigem ühenduse tootmisharu olukorra paranemist, tuleb märkida, et lisaks ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud selgitusele, miks nimetatud näitajat ei loeta ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel eriti oluliseks, tuleb meenutada, et vaatlusperioodil suurenesid laovarud kokku 14 % võrra. Tõsiasi, et laovarud olid kõige suuremad aastal 2001, ei muuda järeldust, et laovarud võisid vähemalt kaasa aidata ühenduse tootmisharu kahjustamisele. |
| --- | --- |

(52)

Seoses väitega, et laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei näita kahju, vaid pigem ühenduse tootmisharu olukorra paranemist, tuleb märkida, et lisaks ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud selgitusele, miks nimetatud näitajat ei loeta ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel eriti oluliseks, tuleb meenutada, et vaatlusperioodil suurenesid laovarud kokku 14 % võrra. Tõsiasi, et laovarud olid kõige suuremad aastal 2001, ei muuda järeldust, et laovarud võisid vähemalt kaasa aidata ühenduse tootmisharu kahjustamisele.

| (53) | Seoses väitega, et ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja turuosa püsisid aastal 2003 ja uurimisperioodil stabiilsetena, tuleb märkida, et üheksa kuud 2003. aastast jäid uurimisperioodi. Tuleb ka märkida, et kahjude analüüs hõlmab mitut aastat ning nii ühenduse tootmisharu turuosa kui toodete müügihind on vaatlusperioodi jooksul oluliselt vähenenud. Seda ei ole vaidlustatud. |
| --- | --- |

(53)

Seoses väitega, et ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja turuosa püsisid aastal 2003 ja uurimisperioodil stabiilsetena, tuleb märkida, et üheksa kuud 2003. aastast jäid uurimisperioodi. Tuleb ka märkida, et kahjude analüüs hõlmab mitut aastat ning nii ühenduse tootmisharu turuosa kui toodete müügihind on vaatlusperioodi jooksul oluliselt vähenenud. Seda ei ole vaidlustatud.

| (54) | Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu kasumlikkuse kasv aastal 2001 võrreldes aastaga 2000 ei viita kahjule, tuleb märkida, et aastatel 2000 ja 2001 kasvas kasumlikkus vähesel määral, 0,28-lt aastal 2000 0,51 %ni aastal 2001 ning seejärel langes ühtlaselt – 2,31 %ni uurimisperioodil. Tegemist on selge kahjunäitajaga. |
| --- | --- |

(54)

Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu kasumlikkuse kasv aastal 2001 võrreldes aastaga 2000 ei viita kahjule, tuleb märkida, et aastatel 2000 ja 2001 kasvas kasumlikkus vähesel määral, 0,28-lt aastal 2000 0,51 %ni aastal 2001 ning seejärel langes ühtlaselt – 2,31 %ni uurimisperioodil. Tegemist on selge kahjunäitajaga.

| (55) | Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu investeeringute maht on rohkem kui kahekordistunud ja seega pole tootmisharul probleeme kapitali leidmisega, tuleb meenutada, et tehti suuremad investeeringud, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, aastatel 2001 ja 2002, et vahetada ühenduse tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks välja kulunud tootmisvahendid. 2002. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal langes investeeringute maht 40 % võrra, mis koos samal ajal toimunud kasumlikkuse langusega viitab probleemidele kapitali kaasamisel. Tegemist on taas selge kahju näitajaga. |
| --- | --- |

(55)

Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu investeeringute maht on rohkem kui kahekordistunud ja seega pole tootmisharul probleeme kapitali leidmisega, tuleb meenutada, et tehti suuremad investeeringud, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, aastatel 2001 ja 2002, et vahetada ühenduse tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks välja kulunud tootmisvahendid. 2002. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal langes investeeringute maht 40 % võrra, mis koos samal ajal toimunud kasumlikkuse langusega viitab probleemidele kapitali kaasamisel. Tegemist on taas selge kahju näitajaga.

| (56) | Seoses väitega, et püsivaid töötasusid tuleb pidada positiivseks näitajaks, tuleb märkida, et seda faktorit tuleks analüüsida üldise palgataseme ja tööhõive arengu taustal. Tootmisharule tehtud kahju on selgelt nähtav töötajate arvu vähenemises. Tõsiasja, et ühenduse tootjad ei suutnud kõlvatu konkurentsi tõttu nimetatud perioodil töötasu vastavalt inflatsioonile tõsta, tuleb lugeda negatiivseks näitajaks. |
| --- | --- |

(56)

Seoses väitega, et püsivaid töötasusid tuleb pidada positiivseks näitajaks, tuleb märkida, et seda faktorit tuleks analüüsida üldise palgataseme ja tööhõive arengu taustal. Tootmisharule tehtud kahju on selgelt nähtav töötajate arvu vähenemises. Tõsiasja, et ühenduse tootjad ei suutnud kõlvatu konkurentsi tõttu nimetatud perioodil töötasu vastavalt inflatsioonile tõsta, tuleb lugeda negatiivseks näitajaks.

| (57) | Seega ei saa nõustuda eksportiva tootja väidetega, mida on analüüsitud käesoleva määruse põhjendustes 50 kuni 56. |
| --- | --- |

(57)

Seega ei saa nõustuda eksportiva tootja väidetega, mida on analüüsitud käesoleva määruse põhjendustes 50 kuni 56.

| (58) | Teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu on kaubaaluste käsivedukeid pakkunud müügiks oluliselt madalamate hindadega kui on pakutud Hiinas toodetud mis tahes kaubaaluste käsivedukit, mis viitab, et tootmisharule pole kahju tekitatud. Selle väite toetuseks ei avastatud ajutise määruse põhjenduses 64 esitatud olulist, üle 55 % hinna allalöömist, ning seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(58)

Teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu on kaubaaluste käsivedukeid pakkunud müügiks oluliselt madalamate hindadega kui on pakutud Hiinas toodetud mis tahes kaubaaluste käsivedukit, mis viitab, et tootmisharule pole kahju tekitatud. Selle väite toetuseks ei avastatud ajutise määruse põhjenduses 64 esitatud olulist, üle 55 % hinna allalöömist, ning seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (59) | Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 84 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu olukorra kohta. |
| --- | --- |

(59)

Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 84 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu olukorra kohta.

4.   Järeldus kahju kohta

| (60) | Nagu juba ajutises määruses sätestatud, oli kõigi kahju määramisel oluliste näitajate suundumus negatiivne. Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 85 kuni 87 esitatud esialgsed järeldused kahju kohta. |
| --- | --- |

(60)

Nagu juba ajutises määruses sätestatud, oli kõigi kahju määramisel oluliste näitajate suundumus negatiivne. Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 85 kuni 87 esitatud esialgsed järeldused kahju kohta.

G.   KAHJU PÕHJUSTAMINE

1.   Sissejuhatus

| (61) | Märkuste puudumisel ajutise määruse põhjenduses 88 esitatud kahju põhjuseid käsitleva peatüki sissejuhatava osa kohta, kiidetakse avaldus heaks. |
| --- | --- |

(61)

Märkuste puudumisel ajutise määruse põhjenduses 88 esitatud kahju põhjuseid käsitleva peatüki sissejuhatava osa kohta, kiidetakse avaldus heaks.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (62) | Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et Eurostati impordiandmete kasutamine asjaomase toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel on ebakohane, sest selle jaoks ei ole eraldi CN-koodi. Nad väitsid, et vastavalt komplektset toodet ja selle detaile tähistava mõlema kõnealuse CN-koodi alla kuuluvad ka teised tooted ning seega ei anna Eurostati vastavad andmed täpset pilti dumpinguhinnaga impordi mõjust. Tuleb märkida, et pole esitatud tõendeid, mis kinnitaksid, et CN-koodi 8427 90 00, alla, mis hõlmab komplektset toodet ning mida kasutati dumpinghinnaga impordi mahu määratlemiseks, oleks klassifitseeritud olulistes kogustes muid tooteid. Tegelikult kasutasid samad huvitatud isikud Eurostati sama CN-koodi impordiandmeid kinnitamaks oma väidet, mis käsitles kaubaaluste käsivedukite importi muudest kolmandatest riikidest. Tuleb ka arvesse võtta, et CN-koodi kitsa määratluse tõttu on enamik selle koodi all ühendusse imporditavatest toodetest vaatlusalused tooted. CN-koodi 8431 20 00 puhul, mis hõlmab varuosi, mida kasutatakse eranditult või põhiliselt rubriiki 8427 kuuluvate seadmete juures, tuleb märkida, et selle koodi toodete Eurostati kajastatud import on väike ning seda pole vaatlusaluse toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel arvesse võetud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(62)

Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et Eurostati impordiandmete kasutamine asjaomase toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel on ebakohane, sest selle jaoks ei ole eraldi CN-koodi. Nad väitsid, et vastavalt komplektset toodet ja selle detaile tähistava mõlema kõnealuse CN-koodi alla kuuluvad ka teised tooted ning seega ei anna Eurostati vastavad andmed täpset pilti dumpinguhinnaga impordi mõjust. Tuleb märkida, et pole esitatud tõendeid, mis kinnitaksid, et CN-koodi 8427 90 00, alla, mis hõlmab komplektset toodet ning mida kasutati dumpinghinnaga impordi mahu määratlemiseks, oleks klassifitseeritud olulistes kogustes muid tooteid. Tegelikult kasutasid samad huvitatud isikud Eurostati sama CN-koodi impordiandmeid kinnitamaks oma väidet, mis käsitles kaubaaluste käsivedukite importi muudest kolmandatest riikidest. Tuleb ka arvesse võtta, et CN-koodi kitsa määratluse tõttu on enamik selle koodi all ühendusse imporditavatest toodetest vaatlusalused tooted. CN-koodi 8431 20 00 puhul, mis hõlmab varuosi, mida kasutatakse eranditult või põhiliselt rubriiki 8427 kuuluvate seadmete juures, tuleb märkida, et selle koodi toodete Eurostati kajastatud import on väike ning seda pole vaatlusaluse toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel arvesse võetud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (63) | Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 89 kuni 91 esitatud esialgsed järeldused dumpinghinnaga impordi mõju kohta. |
| --- | --- |

(63)

Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 89 kuni 91 esitatud esialgsed järeldused dumpinghinnaga impordi mõju kohta.

3.   Teiste faktorite mõjud

a)   Ühenduse tootmisharu eksporditulemused

| (64) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks eksportiv tootja, et ühenduse tootmisharu eksporditulemuste hinnang on ebaõige. Hinnangu kohaselt langes eksportmüük 2000. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 50 %, avaldades olulist mõju ühenduse tootmisharu majandustulemustele. Tuleb märkida, et isegi kui eksport on absoluutmahtudes vähenenud, moodustas see nimetatud perioodil keskmiselt vaid 11 % ühenduse tootjate kogumüügist. Lisaks teenis eksportmüük uurimisperioodil mõningast kasumit, samal ajal kui müük ühenduses oli kahjumis. Seega ei saa ekspordi vähenemist lugeda ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitanud faktoriks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjendustes 92 ja 93 esitatud järeldused kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

(64)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks eksportiv tootja, et ühenduse tootmisharu eksporditulemuste hinnang on ebaõige. Hinnangu kohaselt langes eksportmüük 2000. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 50 %, avaldades olulist mõju ühenduse tootmisharu majandustulemustele. Tuleb märkida, et isegi kui eksport on absoluutmahtudes vähenenud, moodustas see nimetatud perioodil keskmiselt vaid 11 % ühenduse tootjate kogumüügist. Lisaks teenis eksportmüük uurimisperioodil mõningast kasumit, samal ajal kui müük ühenduses oli kahjumis. Seega ei saa ekspordi vähenemist lugeda ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitanud faktoriks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjendustes 92 ja 93 esitatud järeldused kiidetakse heaks.

b)   Ühenduse tootmisharu investeeringud

| (65) | Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 94 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu investeeringute kohta heaks. |
| --- | --- |

(65)

Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 94 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu investeeringute kohta heaks.

c)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (66) | Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et erinevalt ajutise määruse põhjenduses 95 esitatud järeldusest on muud riigid peale HRV, eelkõige Brasiilia ja India, euro tugevust ära kasutades oma müüki ühenduse turul oluliselt suurendanud. Arvestades, et kolmandate riikide nagu Brasiilia ja India import moodustab ainult umbes 1 % Hiina vaatlusaluse toote impordimahust, võib nende mõju, kui see eksisteerib, pidada väheoluliseks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(66)

Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et erinevalt ajutise määruse põhjenduses 95 esitatud järeldusest on muud riigid peale HRV, eelkõige Brasiilia ja India, euro tugevust ära kasutades oma müüki ühenduse turul oluliselt suurendanud. Arvestades, et kolmandate riikide nagu Brasiilia ja India import moodustab ainult umbes 1 % Hiina vaatlusaluse toote impordimahust, võib nende mõju, kui see eksisteerib, pidada väheoluliseks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (67) | Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 esitatud esialgsed järeldused muude kolmandate riikide impordi kohta heaks. |
| --- | --- |

(67)

Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 esitatud esialgsed järeldused muude kolmandate riikide impordi kohta heaks.

d)   Euro ja USA dollari vahetuskurss

| (68) | Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et osa kindlaks tehtud hinna allalöömisi tuleneb USA dollari nõrkusest euro suhtes ja mitte impordi dumpinguhindadest. Samas ei ole kõnealused isikud esitanud mingit tõendusmaterjali, mis näitaks USA dollari põhise HRV impordi mahtu ning võimaldaks üldiselt hinnata valuutakursside mõju hindadele. Kuid isegi juhul, kui kogu import HRV-st põhineks USA dollaril (uurimise tulemused ei kinnita sellist eeldust), oleksid asjaomase toote impordihinnad pidanud langema 25 % võrra (USA dollari väärtuse langus euroga võrreldes), mitte 34 % võrra, nagu toimus vaatlusperioodil. Lõpuks tuleb märkida, et kui jätta välja kaks üksikjuhtumit, kus impordi maht oli selgelt tühine, vähenes peale HRV kõikide muude riikide import, kes samuti euro tugevnemisest kasu said. See osutab, et valuutakursside kõikumine ei saanud olla HRV-st pärineva dumpinghinnaga impordi hüppelise kasvu oluliseks põhjuseks. Seega ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjenduses 98 esitatud järeldused kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

(68)

Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et osa kindlaks tehtud hinna allalöömisi tuleneb USA dollari nõrkusest euro suhtes ja mitte impordi dumpinguhindadest. Samas ei ole kõnealused isikud esitanud mingit tõendusmaterjali, mis näitaks USA dollari põhise HRV impordi mahtu ning võimaldaks üldiselt hinnata valuutakursside mõju hindadele. Kuid isegi juhul, kui kogu import HRV-st põhineks USA dollaril (uurimise tulemused ei kinnita sellist eeldust), oleksid asjaomase toote impordihinnad pidanud langema 25 % võrra (USA dollari väärtuse langus euroga võrreldes), mitte 34 % võrra, nagu toimus vaatlusperioodil. Lõpuks tuleb märkida, et kui jätta välja kaks üksikjuhtumit, kus impordi maht oli selgelt tühine, vähenes peale HRV kõikide muude riikide import, kes samuti euro tugevnemisest kasu said. See osutab, et valuutakursside kõikumine ei saanud olla HRV-st pärineva dumpinghinnaga impordi hüppelise kasvu oluliseks põhjuseks. Seega ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjenduses 98 esitatud järeldused kiidetakse heaks.

e)   Müügikäitumine

| (69) | Üks eksportiv tootja ning teatavad importijad kordasid varasemat väidet, et kaebuse esitajateks on suured materjalikäitlusega tegelevad äriühingud, mille jaoks kaubaaluste käsivedukid on vaid kõrvaltoode, mida kasutatakse sageli suuremate ning kallimate toodete müügi vahendina. Kuna uut tõendusmaterjali ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 99 ja 100 esitatud järeldused heaks ning väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Üks eksportiv tootja ning teatavad importijad kordasid varasemat väidet, et kaebuse esitajateks on suured materjalikäitlusega tegelevad äriühingud, mille jaoks kaubaaluste käsivedukid on vaid kõrvaltoode, mida kasutatakse sageli suuremate ning kallimate toodete müügi vahendina. Kuna uut tõendusmaterjali ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 99 ja 100 esitatud järeldused heaks ning väide lükatakse tagasi.

f)   EÜ tootjate strateegilised vead, näiteks toodete madal kvaliteet ja varuosade allhanke korras tootmine

| (70) | Üks eksportiv tootja kordas väidet, et ühenduse tootjad on ise endale kahju põhjustanud, keskendudes madala kvaliteediga toodete tootmisele ning varuosade allhanke korras tootmisele. Siiski ei esitatud selle väite kinnituseks tõendusmaterjale. Tuleb märkida, et väidet on ajutise määruse põhjendustes 101 kuni 103 juba uuritud ja selgesõnaliselt hinnatud ning nimetatud põhjendused kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

(70)

Üks eksportiv tootja kordas väidet, et ühenduse tootjad on ise endale kahju põhjustanud, keskendudes madala kvaliteediga toodete tootmisele ning varuosade allhanke korras tootmisele. Siiski ei esitatud selle väite kinnituseks tõendusmaterjale. Tuleb märkida, et väidet on ajutise määruse põhjendustes 101 kuni 103 juba uuritud ja selgesõnaliselt hinnatud ning nimetatud põhjendused kiidetakse heaks.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (71) | Täiendavate märkuste puudumisel, mis võiksid esialgset otsust muuta, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 esitatud esialgne järeldus kahjude põhjuste kohta. |
| --- | --- |

(71)

Täiendavate märkuste puudumisel, mis võiksid esialgset otsust muuta, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 esitatud esialgne järeldus kahjude põhjuste kohta.

H.   ÜHENDUSE HUVI

1.   Üldised märkused

| (72) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 106 esitatud üldised märkused ühenduse huvi kohta. |
| --- | --- |

(72)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 106 esitatud üldised märkused ühenduse huvi kohta.

2.   Ühenduse tootmisharu huvi

| (73) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks importija, et varem suletud ühenduse tootmisüksusi ei avata uuesti ning seega ei looda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega uusi töövõimalusi. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingit tõendusmaterjali. Isegi kui suletud tehaseid ei avata uuesti, tuleb märkida, et uurimisperioodil kasutas ühenduse tootmisharu ainult 46 % oma tootmisvõimsusest. See näitab selgelt, et ühenduse tootmisharu tootmisel ja müügil võiks ühenduse turu õiglase konkurentsi tingimustes kasvupotentsiaali olla. Seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(73)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks importija, et varem suletud ühenduse tootmisüksusi ei avata uuesti ning seega ei looda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega uusi töövõimalusi. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingit tõendusmaterjali. Isegi kui suletud tehaseid ei avata uuesti, tuleb märkida, et uurimisperioodil kasutas ühenduse tootmisharu ainult 46 % oma tootmisvõimsusest. See näitab selgelt, et ühenduse tootmisharu tootmisel ja müügil võiks ühenduse turu õiglase konkurentsi tingimustes kasvupotentsiaali olla. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (74) | Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seotud tegevus on, eriti tööhõive seisukohalt kaduvväike, võrreldes tootmisharu kogutegevusega ning seetõttu on tootmisharu huvi vastavate meetmete suhtes teiste turuosalistega võrreldes piiratud. Esiteks tuleb meenutada, et eksportivatel tootjatel pole õigust esitada väiteid seoses ühenduse tootmisharu huvi hindamisega. Sama kehtib ka allpool käsitletud tarnijate, kauplejate või kasutajate huvi puhul. Esitatud väited vaadati siiski läbi. Selles küsimuses tuleb meenutada, et uurimisperioodil andis ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seoses tööd umbes 434 inimesele, samal ajal kui koostööd tegevad importijad andsid tööd umbes 74-le. Lisaks tuleb märkida, et teatavad ühenduse tootjad sõltuvad peaaegu täies ulatuses kaubaaluste käsivedukite tootmisest ja müügist. Seetõttu ei saa väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(74)

Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seotud tegevus on, eriti tööhõive seisukohalt kaduvväike, võrreldes tootmisharu kogutegevusega ning seetõttu on tootmisharu huvi vastavate meetmete suhtes teiste turuosalistega võrreldes piiratud. Esiteks tuleb meenutada, et eksportivatel tootjatel pole õigust esitada väiteid seoses ühenduse tootmisharu huvi hindamisega. Sama kehtib ka allpool käsitletud tarnijate, kauplejate või kasutajate huvi puhul. Esitatud väited vaadati siiski läbi. Selles küsimuses tuleb meenutada, et uurimisperioodil andis ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seoses tööd umbes 434 inimesele, samal ajal kui koostööd tegevad importijad andsid tööd umbes 74-le. Lisaks tuleb märkida, et teatavad ühenduse tootjad sõltuvad peaaegu täies ulatuses kaubaaluste käsivedukite tootmisest ja müügist. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

| (75) | Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 107 kuni 109 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu huvi kohta. |
| --- | --- |

(75)

Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 107 kuni 109 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu huvi kohta.

3.   Ühenduse tarnijate huvi

| (76) | Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tarnijate seisukohtade esitamata jätmine osutab, et HRV-st pärinev import ei mõjutanud nende äritegevust negatiivselt. Selle väitega ei saa nõustuda. Ühenduse tootmisharu sõltub teatavate varuosade puhul ühenduse tarnijatest ning oletus, et negatiivne mõju tarnijate äritegevusele puudub, ei ole põhjendatud. Ühenduse tehaste jätkuv sulgemine võib nende tegevusele veelgi suuremat mõju avaldada. Uute märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 110 esitatud esialgne järeldus ühenduse tarnijate huvi kohta. |
| --- | --- |

(76)

Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tarnijate seisukohtade esitamata jätmine osutab, et HRV-st pärinev import ei mõjutanud nende äritegevust negatiivselt. Selle väitega ei saa nõustuda. Ühenduse tootmisharu sõltub teatavate varuosade puhul ühenduse tarnijatest ning oletus, et negatiivne mõju tarnijate äritegevusele puudub, ei ole põhjendatud. Ühenduse tehaste jätkuv sulgemine võib nende tegevusele veelgi suuremat mõju avaldada. Uute märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 110 esitatud esialgne järeldus ühenduse tarnijate huvi kohta.

4.   Sõltumatute importijate/kauplejate huvi

| (77) | Üks eksportiv tootja väitis, et uurimine ei arvestanud nende väikeimportijate huve, kelle tegevus keskendub kaubaaluste käsivedukitele. Tuleb märkida, et nende importijate huve, kes teatasid endast määratud tähtajaks ning esitasid piisavat teavet, võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Koostööd tegevate sõltumatute importijate hulgas oli kahe ja kolme töötajaga äriühinguid. Lisaks tuleb märkida, et koostööd tegevad importijad näitasid kaubaaluste käsivedukitega seoses väga kõrget kasumlikkust (netokasum kuni 50 % käibest). Seega saab põhjendatult järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju nende äritegevusele on suhteliselt väike. Seega peaks väite tagasi lükkama ja ajutise määruse põhjendustes 111 kuni 114 esitatud järeldused heaks kiitma. |
| --- | --- |

(77)

Üks eksportiv tootja väitis, et uurimine ei arvestanud nende väikeimportijate huve, kelle tegevus keskendub kaubaaluste käsivedukitele. Tuleb märkida, et nende importijate huve, kes teatasid endast määratud tähtajaks ning esitasid piisavat teavet, võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Koostööd tegevate sõltumatute importijate hulgas oli kahe ja kolme töötajaga äriühinguid. Lisaks tuleb märkida, et koostööd tegevad importijad näitasid kaubaaluste käsivedukitega seoses väga kõrget kasumlikkust (netokasum kuni 50 % käibest). Seega saab põhjendatult järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju nende äritegevusele on suhteliselt väike. Seega peaks väite tagasi lükkama ja ajutise määruse põhjendustes 111 kuni 114 esitatud järeldused heaks kiitma.

5.   Kasutajate huvi

| (78) | Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et hinnatõusul, mida põhjustavad Hiina kaubaaluste käsivedukite suhtes kehtestatud meetmed, on vahetu ja ebaproportsionaalne mõju tuhandetele kauplustele, ladudele ja tehastele, mis ühenduses kaubaaluste käsivedukeid kasutavad. Siiski tuleb siinkohal märkida, et ükski kaubaaluste käsivedukite kasutaja ühenduses ei ole ajutises määruses sätestatud järelduste kohta märkusi esitanud. Kuna väite kinnituseks ei ole tõendusmaterjali esitatud, tuleks see tagasi lükata. |
| --- | --- |

(78)

Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et hinnatõusul, mida põhjustavad Hiina kaubaaluste käsivedukite suhtes kehtestatud meetmed, on vahetu ja ebaproportsionaalne mõju tuhandetele kauplustele, ladudele ja tehastele, mis ühenduses kaubaaluste käsivedukeid kasutavad. Siiski tuleb siinkohal märkida, et ükski kaubaaluste käsivedukite kasutaja ühenduses ei ole ajutises määruses sätestatud järelduste kohta märkusi esitanud. Kuna väite kinnituseks ei ole tõendusmaterjali esitatud, tuleks see tagasi lükata.

| (79) | Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 115 ja 116 esitatud esialgsed järeldused ühenduse kasutajate huvi kohta. |
| --- | --- |

(79)

Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 115 ja 116 esitatud esialgsed järeldused ühenduse kasutajate huvi kohta.

6.   Järeldus ühenduse huvi kohta

| (80) | Eespool toodust lähtudes kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 117 kuni 119 esitatud järeldused ühenduse huvi kohta. |
| --- | --- |

(80)

Eespool toodust lähtudes kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 117 kuni 119 esitatud järeldused ühenduse huvi kohta.

I.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (81) | Põhjendatud märkuste puudumisel kiidetakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme leidmise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 123, heaks. |
| --- | --- |

(81)

Põhjendatud märkuste puudumisel kiidetakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme leidmise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 123, heaks.

| (82) | Selle metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase lõplikult kehtestatavate meetmete taseme määratlemiseks. |
| --- | --- |

(82)

Selle metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase lõplikult kehtestatavate meetmete taseme määratlemiseks.

2.   Tollimaksu vorm ja tase

| (83) | Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks leitud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi eksportivate tootjate puhul tehti kindlaks, et kahjude kõrvaldamist võimaldav tase on kõrgem kui dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(83)

Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks leitud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi eksportivate tootjate puhul tehti kindlaks, et kahjude kõrvaldamist võimaldav tase on kõrgem kui dumpingumarginaal.

| (84) | Eespool nimetatut arvesse võttes on lõplikud tollimaksumäärad järgmised:






  Äriühing | Tollimaksu määr |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar material Transport Equipment Factory | 32,2 % |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 28,5 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 39,9 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 7,6 % |
| Kõik ülejäänud äriühingud | 46,7 % |

(84)

Eespool nimetatut arvesse võttes on lõplikud tollimaksumäärad järgmised:

Äriühing

Tollimaksu määr

Ningbo Liftstar material Transport Equipment Factory

32,2 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd

28,5 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd

39,9 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd

7,6 %

Kõik ülejäänud äriühingud

46,7 %

| (85) | Käesolevas määruses äriühingutele määratud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad nad vastavate äriühingute uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (vastupidi kogu riigi suhtes kehtestatud tollimaksumäärale, mida kohaldatakse kõigi ülejäänud äriühingute suhtes), kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist pärineva ning nimetatud äriühingute ja seega ka konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Ükskõik millise muu selle määruse regulatiivosas nime ning aadressiga kirjeldamata äriühingu, sealhulgas määruses nimetatud äriühinguga seotud äriühingu imporditavate toodete suhtes käesolevad soodusmaksumäärad ei kehti ning nende suhtes rakendatakse kõigi ülejäänud äriühingute puhul kehtivat maksumäära. |
| --- | --- |

(85)

Käesolevas määruses äriühingutele määratud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad nad vastavate äriühingute uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (vastupidi kogu riigi suhtes kehtestatud tollimaksumäärale, mida kohaldatakse kõigi ülejäänud äriühingute suhtes), kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist pärineva ning nimetatud äriühingute ja seega ka konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Ükskõik millise muu selle määruse regulatiivosas nime ning aadressiga kirjeldamata äriühingu, sealhulgas määruses nimetatud äriühinguga seotud äriühingu imporditavate toodete suhtes käesolevad soodusmaksumäärad ei kehti ning nende suhtes rakendatakse kõigi ülejäänud äriühingute puhul kehtivat maksumäära.

| (86) | Kõik taotlused käesolevate individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute toomise või müügiga tegelevate isikute loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (3) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral tehakse käesolevasse määrusse muudatus, millega täiendatakse individuaalse tollimaksumääraga äriühingute nimekirja. |
| --- | --- |

(86)

Kõik taotlused käesolevate individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute toomise või müügiga tegelevate isikute loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (3) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral tehakse käesolevasse määrusse muudatus, millega täiendatakse individuaalse tollimaksumääraga äriühingute nimekirja.

3.   Ajutise tollimaksu sissenõudmine

| (87) | Arvestades leitud dumpingumarginaalide ning ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju suurust, on oluline, et ajutise määrusegakehtestatud dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad nõutaks käesoleva määrusega lõplikult sätestatud tollimaksu ulatuses lõplikult sisse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad. |
| --- | --- |

(87)

Arvestades leitud dumpingumarginaalide ning ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju suurust, on oluline, et ajutise määrusegakehtestatud dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad nõutaks käesoleva määrusega lõplikult sätestatud tollimaksu ulatuses lõplikult sisse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad.

4.   Kohustused

| (88) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete rakendamist väljendasid kaks eksportivat tootjat valmisolekut kohustuste võtmiseks vastavalt algmääruse artiklile 8. Lepinguliste vahendite rakendamise võimalust hinnakohustuste vormis uuriti. Siiski tuleb märkida, et üks nimetatud eksportivatest tootjatest ei ole uurimise käigus koostööd teinud ning kuna tema suhtes ei rakendata käesoleva määruse põhjenduses 19 toodud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, ei saa miinimumhindu kehtestada. Lisaks tehti kindlaks, et kõnealusel tootel on sadu tüüpe, mida regulaarselt täiustatakse või muul viisil muudetakse. Samuti müüsid eksportivad tootjad samadele klientidele kas otse või seotud importijate kaudu teisi tooteid. Nimetatud asjaoludel oleks hinnakohustuste täitmise jälgimine praktiliselt võimatu. Seetõttu leiti, et käesoleva uurimisega seoses oleks hinnakohustustega nõustumine ebamõistlik ning pakkumine tuleb tagasi lükata. Eksportivaid tootjaid teavitati ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Esitatud märkused ei muutnud eespool nimetatud järeldust, |
| --- | --- |

(88)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete rakendamist väljendasid kaks eksportivat tootjat valmisolekut kohustuste võtmiseks vastavalt algmääruse artiklile 8. Lepinguliste vahendite rakendamise võimalust hinnakohustuste vormis uuriti. Siiski tuleb märkida, et üks nimetatud eksportivatest tootjatest ei ole uurimise käigus koostööd teinud ning kuna tema suhtes ei rakendata käesoleva määruse põhjenduses 19 toodud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, ei saa miinimumhindu kehtestada. Lisaks tehti kindlaks, et kõnealusel tootel on sadu tüüpe, mida regulaarselt täiustatakse või muul viisil muudetakse. Samuti müüsid eksportivad tootjad samadele klientidele kas otse või seotud importijate kaudu teisi tooteid. Nimetatud asjaoludel oleks hinnakohustuste täitmise jälgimine praktiliselt võimatu. Seetõttu leiti, et käesoleva uurimisega seoses oleks hinnakohustustega nõustumine ebamõistlik ning pakkumine tuleb tagasi lükata. Eksportivaid tootjaid teavitati ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Esitatud märkused ei muutnud eespool nimetatud järeldust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevatele kaubaaluste käsivedukitele ning nende olulistele osadele, st keredele ja hüdraulikasüsteemidele, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla (TARIC-koodid 8427900010 ja 8431200010).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Hiina Rahvavabariik | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi küla, Zhanqi linn, Yin Zhou piirkond, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315144, HRV | 32,2 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuani tn, Ninghai, Zhejiangi provints, 315600, HRV | 28,5 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Majandusarengu Tsoon, Ninghai, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315600, HRV | 39,9 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi tn, Majandusarengu Tsoon, Changxin, Zhejiangi provints, 313100, HRV | 7,6 | A603 |
| Kõik ülejäänud äriühingud | 46,7 | A999 |

Hiina Rahvavabariik

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi küla, Zhanqi linn, Yin Zhou piirkond, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315144, HRV

32,2

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuani tn, Ninghai, Zhejiangi provints, 315600, HRV

28,5

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Majandusarengu Tsoon, Ninghai, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315600, HRV

39,9

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi tn, Majandusarengu Tsoon, Changxin, Zhejiangi provints, 313100, HRV

7,6

A603

Kõik ülejäänud äriühingud

46,7

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõiki tollimakse käsitlevaid kehtivaid sätteid.

Artikkel 2

Ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad, mis on sätestatud komisjoni määruses nr 128/2005, millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARIC-koodid 8427900010 ja 8431200010) alla kuuluvate teatavate HRVst pärinevate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, nõutakse eespool sätestatud korras lõplikult sisse. Kogutud summad, mis ületavad lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tagastatakse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 25, 28.1.2005, lk 16.

2

(3)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/15

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1175/2005,

18. juuli 2005,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 29. jaanuaril 2005 kehtestas komisjon oma 28. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 145/2005, millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes (2) (edaspidi “ajutine määrus”) kehtestas komisjon Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit baariumkarbonaadi ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

29. jaanuaril 2005 kehtestas komisjon oma 28. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 145/2005, millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes (2) (edaspidi “ajutine määrus”) kehtestas komisjon Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit baariumkarbonaadi ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (2) | Pärast seda, kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Keegi ei soovinud oma arvamust suuliselt avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Keegi ei soovinud oma arvamust suuliselt avaldada.

| (3) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe otsimist ja kontrollimist. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | sõltumatu importija:







  — | Castle Colours Ltd., Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe otsimist ja kontrollimist. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

sõltumatu importija:

—

Castle Colours Ltd., Ühendkuningriik;

| b) | ühenduse kasutajad:







  — | Terreal S.A., Prantusmaa, |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse kasutajad:

—

Terreal S.A., Prantusmaa,

| — | Torrecid S.A., Hispaania. |
| --- | --- |

—

Torrecid S.A., Hispaania.

| (4) | Kõigile osapooltele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti kõigile osapooltele võimalus esitada pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Kõigile osapooltele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti kõigile osapooltele võimalus esitada pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (5) | Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (6) | Ajutise määruse põhjendustes 11 ja 12 määratletud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta uusi märkusi ei laekunud ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 11 ja 12 sisu käesolevaga heaks. |
| --- | --- |

(6)

Ajutise määruse põhjendustes 11 ja 12 määratletud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta uusi märkusi ei laekunud ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 11 ja 12 sisu käesolevaga heaks.

D.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (7) | Märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate põhjenduste 13–23 sisu. |
| --- | --- |

(7)

Märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate põhjenduste 13–23 sisu.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (8) | Märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevate põhjenduste 24–29 sisu. |
| --- | --- |

(8)

Märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevate põhjenduste 24–29 sisu.

3.   Normaalväärtus

a)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine koostööd tegevate tootjate puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine

| (9) | Et kindlaks määrata, kas omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, ja teatavate vaatlusaluste toodete liikide normaalväärtuse arvutamisel kasutati ühe eksportiva tootja puhul ajutise dumpingumarginaali arvutamisel ebaõigeid rahastamiskulusid. Seepärast tehti lõpliku dumpingumarginaali arvutamiseks vajalikud parandused. |
| --- | --- |

(9)

Et kindlaks määrata, kas omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, ja teatavate vaatlusaluste toodete liikide normaalväärtuse arvutamisel kasutati ühe eksportiva tootja puhul ajutise dumpingumarginaali arvutamisel ebaõigeid rahastamiskulusid. Seepärast tehti lõpliku dumpingumarginaali arvutamiseks vajalikud parandused.

| (10) | Teise eksportiva tootja puhul oli jäätmete müügiväärtus tootmiskulust ajutiselt maha arvatud. Kuid pärast asjakohase teabe läbivaatamist ei olnud kindel, kas antud summat saab käsitleda jäätmekulu mahaarvamisena. Sellega seoses ja kättesaadava teabe alusel ilmnes, et “jäätmetel” oli tegelikult oluline iseseisev kaubanduslik väärtus. Lisaks sellele puudusid säilitatud varud ning seega ei olnud võimalik kõnealust kogust õigesti hinnata. Kokkuvõttes seostas äriühing isegi juhul, kui kõnealune summa oleks tulnud maha arvata, kogu summa vaatlusaluse tootega, kuigi see mõjutas ka teisi kõnealuse äriühingu valmistatavaid tooteid. Seepärast arvestati lõpliku otsuse tegemisel jäätmete eest mahaarvestatud kulu tagasi. Sama eksportiva tootja puhul korrigeeriti ka kõrvaltoote väärtust. |
| --- | --- |

(10)

Teise eksportiva tootja puhul oli jäätmete müügiväärtus tootmiskulust ajutiselt maha arvatud. Kuid pärast asjakohase teabe läbivaatamist ei olnud kindel, kas antud summat saab käsitleda jäätmekulu mahaarvamisena. Sellega seoses ja kättesaadava teabe alusel ilmnes, et “jäätmetel” oli tegelikult oluline iseseisev kaubanduslik väärtus. Lisaks sellele puudusid säilitatud varud ning seega ei olnud võimalik kõnealust kogust õigesti hinnata. Kokkuvõttes seostas äriühing isegi juhul, kui kõnealune summa oleks tulnud maha arvata, kogu summa vaatlusaluse tootega, kuigi see mõjutas ka teisi kõnealuse äriühingu valmistatavaid tooteid. Seepärast arvestati lõpliku otsuse tegemisel jäätmete eest mahaarvestatud kulu tagasi. Sama eksportiva tootja puhul korrigeeriti ka kõrvaltoote väärtust.

| (11) | Asjaomane eksportiv tootja vaidlustas võetud lähenemise ja väitis, et jäätmed räbu ja lubja kujul kõrvaldatakse sünergiana toimivas koostöös lähedalasuvate käitistega viisil, mis vähendab selle kogumaksumust. Tuleb märkida, et nimetatud tootja väitis oma küsimustikus, et nimetatud müüki tuleks vaadelda “kõrvaltoote” müügina. Sellega seoses tuleks veelkord rõhutada, et kõnealuse toote müüdud kogust ei suudetud uurimise käigus tuvastada. Lisaks selgus seeläbi, et müük naabertehasesse hõlmas üksnes kõrvaltoodet H2S. Sellega seoses arvati, et edastati vastuolulist teavet, mida ei suudetud pärast lõplike andmete teatavakstegemist selgitada. Teiseks väitis sama tootja, et tootmiskuludest mahaarvestatud kõrvaltoote H2S väärtus oleks pidanud olema suurem. Siiski näitasid uurimise käigus kogutud tõendid, et nimetatud väide oli ülehinnatud ning tuleb seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(11)

Asjaomane eksportiv tootja vaidlustas võetud lähenemise ja väitis, et jäätmed räbu ja lubja kujul kõrvaldatakse sünergiana toimivas koostöös lähedalasuvate käitistega viisil, mis vähendab selle kogumaksumust. Tuleb märkida, et nimetatud tootja väitis oma küsimustikus, et nimetatud müüki tuleks vaadelda “kõrvaltoote” müügina. Sellega seoses tuleks veelkord rõhutada, et kõnealuse toote müüdud kogust ei suudetud uurimise käigus tuvastada. Lisaks selgus seeläbi, et müük naabertehasesse hõlmas üksnes kõrvaltoodet H2S. Sellega seoses arvati, et edastati vastuolulist teavet, mida ei suudetud pärast lõplike andmete teatavakstegemist selgitada. Teiseks väitis sama tootja, et tootmiskuludest mahaarvestatud kõrvaltoote H2S väärtus oleks pidanud olema suurem. Siiski näitasid uurimise käigus kogutud tõendid, et nimetatud väide oli ülehinnatud ning tuleb seetõttu tagasi lükata.

| (12) | Välja arvatud käesoleva määruse põhjenduste 9 ja 10 kohaselt tehtud korrigeerimised ning täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse normaalväärtust käsitlevate põhjenduste 43–59 sisu. |
| --- | --- |

(12)

Välja arvatud käesoleva määruse põhjenduste 9 ja 10 kohaselt tehtud korrigeerimised ning täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse normaalväärtust käsitlevate põhjenduste 43–59 sisu.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõige koostööd tegevate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

| (13) | Üks tooteid kasutav organisatsioon vaidlustas Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”) kasutamise võrdlusriigina ajutise määruse põhjenduse 12 tähenduses. See huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid, viidates pigem üldiselt väidetavale konkurentsi puudumisele USA turul seal kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu. Kuid märgitakse, et esialgse järelduse tegemisel uuriti USA siseturul valitseva konkurentsi taset. Nagu ajutise määruse põhjenduses 37 nimetatud, leiti, et tegelikult valitseb USA siseturul aus konkurents. |
| --- | --- |

(13)

Üks tooteid kasutav organisatsioon vaidlustas Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”) kasutamise võrdlusriigina ajutise määruse põhjenduse 12 tähenduses. See huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid, viidates pigem üldiselt väidetavale konkurentsi puudumisele USA turul seal kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu. Kuid märgitakse, et esialgse järelduse tegemisel uuriti USA siseturul valitseva konkurentsi taset. Nagu ajutise määruse põhjenduses 37 nimetatud, leiti, et tegelikult valitseb USA siseturul aus konkurents.

| (14) | Üks sõltumatu importija vaidlustas USA kasutamise võrdlusriigina, kuna USAs asuv tootja, kelle andmeid kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel, oli seotud ühenduse tootjaga. Tuleks märkida, et uurimisperioodil selline suhe puudus. Lisaks sellele ei esitanud see importija mingit tõendavat teavet selle kohta, et pärast uurimisperioodi lõppu alanud suhe oleks uurimisperioodi ajal mõjutanud USA siseturu kulusid ja hindu. Seepärast ei saanud sõltumatu importija väidet arvesse võtta. |
| --- | --- |

(14)

Üks sõltumatu importija vaidlustas USA kasutamise võrdlusriigina, kuna USAs asuv tootja, kelle andmeid kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel, oli seotud ühenduse tootjaga. Tuleks märkida, et uurimisperioodil selline suhe puudus. Lisaks sellele ei esitanud see importija mingit tõendavat teavet selle kohta, et pärast uurimisperioodi lõppu alanud suhe oleks uurimisperioodi ajal mõjutanud USA siseturu kulusid ja hindu. Seepärast ei saanud sõltumatu importija väidet arvesse võtta.

| (15) | Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse käesolevaga heaks USA valik võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(15)

Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse käesolevaga heaks USA valik võrdlusriigiks.

4.   Ekspordihind

| (16) | Märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse ekspordihinna kindlaksmääramist käsitleva põhjenduse 60 sisu. |
| --- | --- |

(16)

Märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse ekspordihinna kindlaksmääramist käsitleva põhjenduse 60 sisu.

5.   Võrdlus

| (17) | Eksportivad tootjad märkisid, et ajutise dumpingumarginaali arvutamisel olid franko laeva pardal (FOB) või hinna ja prahiraha (CFR) alusel tehtud eksportmüügitehingutelt ekslikult maha arvatud mereveo- ja kindlustuskulud, kusjuures nende tehingute müügihind ei sisaldanud neid kulusid. Neid eksporditehinguid korrigeeriti vastavalt. |
| --- | --- |

(17)

Eksportivad tootjad märkisid, et ajutise dumpingumarginaali arvutamisel olid franko laeva pardal (FOB) või hinna ja prahiraha (CFR) alusel tehtud eksportmüügitehingutelt ekslikult maha arvatud mereveo- ja kindlustuskulud, kusjuures nende tehingute müügihind ei sisaldanud neid kulusid. Neid eksporditehinguid korrigeeriti vastavalt.

| (18) | Lisaks sellele leiti, et üks eksportiv tootja ei teavitanud asjaomase toote ühendusse suunatud eksportmüügilt hulgimüüjatele makstud komisjonitasudest. Seepärast korrigeeriti ekspordihindu vastavalt. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks sellele leiti, et üks eksportiv tootja ei teavitanud asjaomase toote ühendusse suunatud eksportmüügilt hulgimüüjatele makstud komisjonitasudest. Seepärast korrigeeriti ekspordihindu vastavalt.

| (19) | Välja arvatud vastavalt käesoleva määruse põhjendustele 9, 10 ja 18 tehtud korrigeerimised ning täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse normaalväärtust ja ekspordihindade võrdlust käsitlevate põhjenduste 61–66 sisu. |
| --- | --- |

(19)

Välja arvatud vastavalt käesoleva määruse põhjendustele 9, 10 ja 18 tehtud korrigeerimised ning täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse normaalväärtust ja ekspordihindade võrdlust käsitlevate põhjenduste 61–66 sisu.

6.   Dumpingumarginaalid

| (20) | Pidades silmas eespool nimetatud korrigeerimisi, on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana hind, kindlustus ja prahiraha (CIF) hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata:






  Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd | 3,4 % |
| --- | --- | --- |
| Zaozhuang Yongli Chemical Co. | 4,6 % |
| Kõik muud äriühingud | 31,7 % |

(20)

Pidades silmas eespool nimetatud korrigeerimisi, on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana hind, kindlustus ja prahiraha (CIF) hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata:

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

3,4 %

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

4,6 %

Kõik muud äriühingud

31,7 %

E.   KAHJU

1.   Ühenduse tööstusharu ja ühenduse tarbimine

| (21) | Märkusi selles osas ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduste 72–74 sisu. |
| --- | --- |

(21)

Märkusi selles osas ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduste 72–74 sisu.

2.   Import asjaomasest riigist

| (22) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kordas üks koostööd tegev eksportiv tootja oma väidet, et kõrgemad hinnad ühenduse tootmisharus tulenevad ühenduse toodete kõrgemast reaktsioonivõimest. Ühenduse tootmisharu hindade korrigeerimise taotlus reaktsioonivõimest tulenevate erinevuste osas lükati esialgse järelduse tegemisel tagasi, nagu on viidatud ajutise määruse põhjenduses 80. |
| --- | --- |

(22)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kordas üks koostööd tegev eksportiv tootja oma väidet, et kõrgemad hinnad ühenduse tootmisharus tulenevad ühenduse toodete kõrgemast reaktsioonivõimest. Ühenduse tootmisharu hindade korrigeerimise taotlus reaktsioonivõimest tulenevate erinevuste osas lükati esialgse järelduse tegemisel tagasi, nagu on viidatud ajutise määruse põhjenduses 80.

| (23) | Kuigi väide ei olnud täiendavalt esitatud teabega piisavalt põhjendatud, jätkati küsimuse uurimist, kuna eksportiv tootja väitis, et erinevusi reaktsioonivõimes, mis on väidetavalt iseloomulik baariumkarbonaadi kõigile kvaliteediklassidele, ei oleks pidanud hindama vaid ühenduse turul müüdavate kõige reaktsioonivõimelisemate kvaliteediklasside osas, nagu tehti esialgse järelduse tegemisel. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi väide ei olnud täiendavalt esitatud teabega piisavalt põhjendatud, jätkati küsimuse uurimist, kuna eksportiv tootja väitis, et erinevusi reaktsioonivõimes, mis on väidetavalt iseloomulik baariumkarbonaadi kõigile kvaliteediklassidele, ei oleks pidanud hindama vaid ühenduse turul müüdavate kõige reaktsioonivõimelisemate kvaliteediklasside osas, nagu tehti esialgse järelduse tegemisel.

| (24) | Reaktsioonivõime on baariumkarbonaadi omadus, millele ei ole viidatud tootjate tootespetsifikatsiooni lehtedel, kuid mille olemasolu võib järeldada asjaomase toote osakese suuruse ja tiheduse põhjal ning seega on kehtiv tava, et erinevates lõppkasutusvaldkondades viiakse toote üleandmisel läbi katseid selle omaduste kontrollimiseks. Asjaolu, et lõppkasutajad sellises sektoris nagu telliste ja plaatide tööstus, kus reaktsioonivõimelisus on määrava tähtsusega, suurendavad Hiinast imporditud toote kasutamisel baariumkarbonaadi kogust üle tavapäraseks tootmisprotsessiks vajamineva normi, mis on vastand ühenduse tootmisharust pärineva toote kasutamisele, viitab sellele, et lõppkasutajad seostavad ühenduse tootmisharu toodetud baariumkarbonaati kõrgema reaktsioonivõimega. Lisaks sellele näitab ühenduse turul müüdavate toodete täiendav analüüs, et lisaks kõige reaktsioonivõimelisematele kvaliteediklassidele, mis moodustavad alla 5 % toote müügist Euroopa Ühenduses, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 80, müüs ühenduse tootmisharu tegelikult lisaks oluliselt kõrgema reaktsioonivõimega kvaliteediklasse, mis moodustasid täiendavalt 20 % toote kogumüügist ühenduses. Ühenduse tootmisharu müügisaldo kajastab madalama reaktsioonivõimega kvaliteediklasside müüki. Seepärast leiti, et sellistel tingimustel ja vastupidiselt ajutise määruse põhjenduse 80 sisule oli reaktsioonivõime erinevuste korrigeerimine õigustatud. |
| --- | --- |

(24)

Reaktsioonivõime on baariumkarbonaadi omadus, millele ei ole viidatud tootjate tootespetsifikatsiooni lehtedel, kuid mille olemasolu võib järeldada asjaomase toote osakese suuruse ja tiheduse põhjal ning seega on kehtiv tava, et erinevates lõppkasutusvaldkondades viiakse toote üleandmisel läbi katseid selle omaduste kontrollimiseks. Asjaolu, et lõppkasutajad sellises sektoris nagu telliste ja plaatide tööstus, kus reaktsioonivõimelisus on määrava tähtsusega, suurendavad Hiinast imporditud toote kasutamisel baariumkarbonaadi kogust üle tavapäraseks tootmisprotsessiks vajamineva normi, mis on vastand ühenduse tootmisharust pärineva toote kasutamisele, viitab sellele, et lõppkasutajad seostavad ühenduse tootmisharu toodetud baariumkarbonaati kõrgema reaktsioonivõimega. Lisaks sellele näitab ühenduse turul müüdavate toodete täiendav analüüs, et lisaks kõige reaktsioonivõimelisematele kvaliteediklassidele, mis moodustavad alla 5 % toote müügist Euroopa Ühenduses, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 80, müüs ühenduse tootmisharu tegelikult lisaks oluliselt kõrgema reaktsioonivõimega kvaliteediklasse, mis moodustasid täiendavalt 20 % toote kogumüügist ühenduses. Ühenduse tootmisharu müügisaldo kajastab madalama reaktsioonivõimega kvaliteediklasside müüki. Seepärast leiti, et sellistel tingimustel ja vastupidiselt ajutise määruse põhjenduse 80 sisule oli reaktsioonivõime erinevuste korrigeerimine õigustatud.

| (25) | Hinna allalöömise analüüsimiseks alandati ühenduse tootmisharu kõrgema reaktsioonivõimega baariumkarbonaadi kvaliteediklasside müügihinda 14 % võrra. Selle korrigeerimise aluseks oli hinnaerinevus ühenduse turul müüdavate kõrgema ja madalama reaktsioonivõimega kvaliteediklasside vahel. Võrdluse tulemusel selgus, et Hiinast pärit vaatlusalust toodet müüdi uurimisperioodil ühenduses, võrrelduna protsentuaalselt ühenduse tootmisharu hindadega, 20–26 % madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(25)

Hinna allalöömise analüüsimiseks alandati ühenduse tootmisharu kõrgema reaktsioonivõimega baariumkarbonaadi kvaliteediklasside müügihinda 14 % võrra. Selle korrigeerimise aluseks oli hinnaerinevus ühenduse turul müüdavate kõrgema ja madalama reaktsioonivõimega kvaliteediklasside vahel. Võrdluse tulemusel selgus, et Hiinast pärit vaatlusalust toodet müüdi uurimisperioodil ühenduses, võrrelduna protsentuaalselt ühenduse tootmisharu hindadega, 20–26 % madalama hinnaga.

| (26) | Välja arvatud vastavalt käesoleva määruse põhjendusele 25 tehtud korrigeerimised ja täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks vaatlusalusest riigist pärit impordi kohta esitatud ajutise määruse põhjenduste 75–81 sisu. |
| --- | --- |

(26)

Välja arvatud vastavalt käesoleva määruse põhjendusele 25 tehtud korrigeerimised ja täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks vaatlusalusest riigist pärit impordi kohta esitatud ajutise määruse põhjenduste 75–81 sisu.

3.   Ühenduse tootmisharu seisund ja järeldus kahju kohta

| (27) | Üks koostööd tegev eksportija esitas väite, et ajutise määruse põhjendustes 84–94 analüüsitud majandusnäitajad ei viidanud materiaalsetele kahjudele. Kuid oluliselt uusi asjaolusid ega tõendeid ei esitatud, mis nõuaks nende näitajate ümberarvutamist ja seega esialgsete järelduste muutmist. |
| --- | --- |

(27)

Üks koostööd tegev eksportija esitas väite, et ajutise määruse põhjendustes 84–94 analüüsitud majandusnäitajad ei viidanud materiaalsetele kahjudele. Kuid oluliselt uusi asjaolusid ega tõendeid ei esitatud, mis nõuaks nende näitajate ümberarvutamist ja seega esialgsete järelduste muutmist.

| (28) | Andmete lõpliku teatavakstegemise järel korrati nimetatud väidet, eelkõige tootmise arengu, tootmisvõimsuse rakendamisastme, turuosa, varude ja tööhõive kohta. Nagu juba selgitatud ajutise määruse põhjendustes 84–88, viitasid nimetatud näitajad selgelt negatiivsele arengule, mis aitas kaasa ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisele. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Andmete lõpliku teatavakstegemise järel korrati nimetatud väidet, eelkõige tootmise arengu, tootmisvõimsuse rakendamisastme, turuosa, varude ja tööhõive kohta. Nagu juba selgitatud ajutise määruse põhjendustes 84–88, viitasid nimetatud näitajad selgelt negatiivsele arengule, mis aitas kaasa ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisele. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (29) | Seepärast kiidetakse käesolevaga heaks ühenduse tootmisharu seisundi ja kahju osas tehtud järelduste kohta esitatud ajutise määruse põhjenduste 82–97 sisu. |
| --- | --- |

(29)

Seepärast kiidetakse käesolevaga heaks ühenduse tootmisharu seisundi ja kahju osas tehtud järelduste kohta esitatud ajutise määruse põhjenduste 82–97 sisu.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (30) | Oluliselt uut teavet ega väiteid ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendus 100. |
| --- | --- |

(30)

Oluliselt uut teavet ega väiteid ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendus 100.

2.   Muude tegurite mõju

| (31) | Üks koostööd tegev eksportija kordas oma väidet, et kahju oleks võinud tekkida ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõjul, kuna import nendest riikidest, sealhulgas eelkõige Indiast ja Brasiiliast, suurenes oluliselt uurimisperioodi eelsel ajal. Indiat ei saa analüüsiperioodil 2000–2003 pidada oluliseks tarneallikaks, arvestades ebaolulist impordimahtu. Tegelikult oli Indiast pärit impordi turuosa uurimisperioodil alla 1 % ja enne seda praktiliselt olematu. Brasiiliast imporditi kogu analüüsiperioodi vältel piiratud koguses toodet, võrreldes nii Hiina Rahvavabariigist pärit impordi kui ka kogu impordimahuga. Seepärast otsustatakse, et kõnealune import ei kaotanud põhjuslikku seost, nagu on hinnatud ajutise määruse põhjenduses 103. |
| --- | --- |

(31)

Üks koostööd tegev eksportija kordas oma väidet, et kahju oleks võinud tekkida ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõjul, kuna import nendest riikidest, sealhulgas eelkõige Indiast ja Brasiiliast, suurenes oluliselt uurimisperioodi eelsel ajal. Indiat ei saa analüüsiperioodil 2000–2003 pidada oluliseks tarneallikaks, arvestades ebaolulist impordimahtu. Tegelikult oli Indiast pärit impordi turuosa uurimisperioodil alla 1 % ja enne seda praktiliselt olematu. Brasiiliast imporditi kogu analüüsiperioodi vältel piiratud koguses toodet, võrreldes nii Hiina Rahvavabariigist pärit impordi kui ka kogu impordimahuga. Seepärast otsustatakse, et kõnealune import ei kaotanud põhjuslikku seost, nagu on hinnatud ajutise määruse põhjenduses 103.

| (32) | Üks eksportija ning mitmed importijad ja kasutajad väitsid, et ühenduse tootmisharul on ühenduse baariumkarbonaadi turul olnud turgu valitsev seisund ning et see asjaolu võimaldas tootmisharul ühendusesiseselt hindu tõsta. Eksportija rõhutas asjaolu, et gruppi, kuhu ainus ühenduse tootja kuulub, on minevikus uuritud turgu valitseva seisundi kuritarvitamise suhtes. |
| --- | --- |

(32)

Üks eksportija ning mitmed importijad ja kasutajad väitsid, et ühenduse tootmisharul on ühenduse baariumkarbonaadi turul olnud turgu valitsev seisund ning et see asjaolu võimaldas tootmisharul ühendusesiseselt hindu tõsta. Eksportija rõhutas asjaolu, et gruppi, kuhu ainus ühenduse tootja kuulub, on minevikus uuritud turgu valitseva seisundi kuritarvitamise suhtes.

| (33) | Esiteks tuleks märkida, et ajavahemikus 2000–2003 oli ühenduse tootmisharu turuosa keskmiselt umbes 10 protsendipunkti suurem kui Hiina eksportivate tootjate turuosa, samal ajal kui uurimisperioodil oli see võrreldav Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga. Seepärast ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharul oleks asjaomasel perioodil olnud turgu valitsev seisund, arvestades tootmisharu turuosa vähenemist Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga võrreldes ja võrdset turuosa, võrreldes Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga uurimisperioodil. Igal juhul ei ole ükski huvitatud isik esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et ühenduse tootmisharu oleks kuritarvitanud samasuguse toote osas turgu valitsevat seisundit. Isegi sellistel juhtudel, kui äriühing on antud turul ainuke tootja, ei näita ainuüksi see asjaolu veel, et see tootja oleks kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit, suurendades kunstlikult hindu sellel turul. Lisaks sellele, kui ühenduse tootmisharul oleks tõepoolest olnud turgu valitsev seisund või ta oleks koguni seda kuritarvitanud, oleks raske mõista, kuidas ühenduse tootmisharu hinnad said langeda 7 % võrra, nagu on viidatud ajutise määruse põhjenduses 86, samal ajal kui Hiina eksportijad suurendasid nii oluliselt oma turuosa. Peale selle ei saa eeldada, et ühenduse tootmisharu kuritarvitas võimalikku turgu valitsevat seisundit vaid seetõttu, et on olemas uuring, mis ei hõlma samasugust toodet, või minevikus tehtud uuringud mõne sellise grupi äriühingu suhtes, kuhu ühenduse tootja kuulub. Seepärast ei võeta väidet arvesse. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks tuleks märkida, et ajavahemikus 2000–2003 oli ühenduse tootmisharu turuosa keskmiselt umbes 10 protsendipunkti suurem kui Hiina eksportivate tootjate turuosa, samal ajal kui uurimisperioodil oli see võrreldav Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga. Seepärast ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharul oleks asjaomasel perioodil olnud turgu valitsev seisund, arvestades tootmisharu turuosa vähenemist Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga võrreldes ja võrdset turuosa, võrreldes Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga uurimisperioodil. Igal juhul ei ole ükski huvitatud isik esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et ühenduse tootmisharu oleks kuritarvitanud samasuguse toote osas turgu valitsevat seisundit. Isegi sellistel juhtudel, kui äriühing on antud turul ainuke tootja, ei näita ainuüksi see asjaolu veel, et see tootja oleks kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit, suurendades kunstlikult hindu sellel turul. Lisaks sellele, kui ühenduse tootmisharul oleks tõepoolest olnud turgu valitsev seisund või ta oleks koguni seda kuritarvitanud, oleks raske mõista, kuidas ühenduse tootmisharu hinnad said langeda 7 % võrra, nagu on viidatud ajutise määruse põhjenduses 86, samal ajal kui Hiina eksportijad suurendasid nii oluliselt oma turuosa. Peale selle ei saa eeldada, et ühenduse tootmisharu kuritarvitas võimalikku turgu valitsevat seisundit vaid seetõttu, et on olemas uuring, mis ei hõlma samasugust toodet, või minevikus tehtud uuringud mõne sellise grupi äriühingu suhtes, kuhu ühenduse tootja kuulub. Seepärast ei võeta väidet arvesse.

| (34) | Ajutise määruse põhjendustes 110 ja 111 sisalduva teabe osas väitsid mitmed kasutajad ja importijad, et lõplike meetmete kehtestamisega karistatakse telliste ja plaatide tootjaid, kes eelistavad kasutada pigem Hiina Rahvavabariigist imporditud baariumkarbonaadist valmistatud vees suspendeeritud baariumkarbonaati (heljumit) ühenduse tootmisharu tarnitava pulbrilise baariumkarbonaadi asemel. Nimetatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu ei müü heljumit ja keeldub tarnimast heljumit tootvatele importijatele baariumkarbonaadi pulbrit. Vastandina kõnealusele väitele on kinnitatud, et ühenduse tootmisharu tarnib baariumkarbonaati vähemalt ühele baariumkarbonaadist heljumit tootvale importijale. Seega on tõepoolest olemas alternatiivne tarneallikas, mis toodab ühenduse toomisharu baariumkarbonaadist heljumit. Nagu märgitud käesoleva määruse põhjenduses 43, dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk ei ole takistada Hiina Rahvavabariigist pärit toodete ühenduse turule toomist, vaid pigem taastada aus konkurents ja säilitada alternatiivsed tarneallikad ühenduses. |
| --- | --- |

(34)

Ajutise määruse põhjendustes 110 ja 111 sisalduva teabe osas väitsid mitmed kasutajad ja importijad, et lõplike meetmete kehtestamisega karistatakse telliste ja plaatide tootjaid, kes eelistavad kasutada pigem Hiina Rahvavabariigist imporditud baariumkarbonaadist valmistatud vees suspendeeritud baariumkarbonaati (heljumit) ühenduse tootmisharu tarnitava pulbrilise baariumkarbonaadi asemel. Nimetatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu ei müü heljumit ja keeldub tarnimast heljumit tootvatele importijatele baariumkarbonaadi pulbrit. Vastandina kõnealusele väitele on kinnitatud, et ühenduse tootmisharu tarnib baariumkarbonaati vähemalt ühele baariumkarbonaadist heljumit tootvale importijale. Seega on tõepoolest olemas alternatiivne tarneallikas, mis toodab ühenduse toomisharu baariumkarbonaadist heljumit. Nagu märgitud käesoleva määruse põhjenduses 43, dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk ei ole takistada Hiina Rahvavabariigist pärit toodete ühenduse turule toomist, vaid pigem taastada aus konkurents ja säilitada alternatiivsed tarneallikad ühenduses.

| (35) | Eespool nimetatu alusel ning kuna kasutajad ja importijad ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et nad eelistavad pigem heljumit või Hiinast imporditud baariumkarbonaati kui ühenduse tootmisharu konkureerivat toodet, ei võetud väidet arvesse. |
| --- | --- |

(35)

Eespool nimetatu alusel ning kuna kasutajad ja importijad ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et nad eelistavad pigem heljumit või Hiinast imporditud baariumkarbonaati kui ühenduse tootmisharu konkureerivat toodet, ei võetud väidet arvesse.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (36) | Eespool nimetatud kaalutluste ja muude ajutise määruse põhjendustes 98–111 sisalduvate asjaolude põhjal leiti, et Hiina Rahvavabariigist pärit import on põhjustanud ühenduse tootmisharule materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõikes 6 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Eespool nimetatud kaalutluste ja muude ajutise määruse põhjendustes 98–111 sisalduvate asjaolude põhjal leiti, et Hiina Rahvavabariigist pärit import on põhjustanud ühenduse tootmisharule materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõikes 6 määratletud tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (37) | Kaks lõppkasutajaid esindavat ühendust ning mõned importijad ja lõppkasutajad ise kordasid, et peamiselt tunnevad nad muret selle pärast, et mis tahes meetmed vähendavad kogu ühenduse konkurentsivõimet konkreetse toote puhul ja seetõttu viivad vältimatult hinnatõusuni, mis vähendab nende konkurentsivõimet. Nimetatud isikud ei esitanud mingeid lisatõendeid oma väite põhjenduseks. |
| --- | --- |

(37)

Kaks lõppkasutajaid esindavat ühendust ning mõned importijad ja lõppkasutajad ise kordasid, et peamiselt tunnevad nad muret selle pärast, et mis tahes meetmed vähendavad kogu ühenduse konkurentsivõimet konkreetse toote puhul ja seetõttu viivad vältimatult hinnatõusuni, mis vähendab nende konkurentsivõimet. Nimetatud isikud ei esitanud mingeid lisatõendeid oma väite põhjenduseks.

| (38) | Lisaks sellele tegid kakskümmend kasutajat, kes ei olnud endast komisjonile enne ajutiste meetmete kehtestamist teada andnud, avalduse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise vastu. Neile isikutele anti võimalus oma väidete põhjendamiseks, kuid nad ei teinud seda. Sellest olenemata uuriti nende väiteid täiendavalt, kontrollides ühe koostööd tegeva importija ja kahe koostööd tegeva kasutaja poolt enne ajutiste meetmete kehtestamist esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks sellele tegid kakskümmend kasutajat, kes ei olnud endast komisjonile enne ajutiste meetmete kehtestamist teada andnud, avalduse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise vastu. Neile isikutele anti võimalus oma väidete põhjendamiseks, kuid nad ei teinud seda. Sellest olenemata uuriti nende väiteid täiendavalt, kontrollides ühe koostööd tegeva importija ja kahe koostööd tegeva kasutaja poolt enne ajutiste meetmete kehtestamist esitatud andmeid.

| (39) | Pärast täiendavaid kontrollkäike ühte keraamika (frit) tootmise ning ühte telliste ja plaatide tootmisega tegelevasse äriühingusse (vastavalt koostööd tegevate kasutajate esitatud teabele ostavad nimetatud kaks äriühingut kokku üle 20 % Hiina Rahvavabariigist imporditud baariumkarbonaadist) kinnitatakse, et baariumkarbonaat moodustab tõepoolest kasutajate tootmise kogukuludest keskmiselt alla 8 %, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 127. |
| --- | --- |

(39)

Pärast täiendavaid kontrollkäike ühte keraamika (frit) tootmise ning ühte telliste ja plaatide tootmisega tegelevasse äriühingusse (vastavalt koostööd tegevate kasutajate esitatud teabele ostavad nimetatud kaks äriühingut kokku üle 20 % Hiina Rahvavabariigist imporditud baariumkarbonaadist) kinnitatakse, et baariumkarbonaat moodustab tõepoolest kasutajate tootmise kogukuludest keskmiselt alla 8 %, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 127.

| (40) | Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 128 esitatud järeldustega leiti seega, et arvestades meetmete taset ja tollimaksust vabastatud eksportijate pakutavate alternatiivsete tarneallikate olemasolu, on samasuguse toote hinnatõusu mõju kasutajate jaoks minimaalne. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 128 esitatud järeldustega leiti seega, et arvestades meetmete taset ja tollimaksust vabastatud eksportijate pakutavate alternatiivsete tarneallikate olemasolu, on samasuguse toote hinnatõusu mõju kasutajate jaoks minimaalne.

| (41) | Andmete lõpliku teatavakstegemise järel väitsid kaks kasutajate ühendust ja üks eksportiv tootja, et lõplike meetmete võimalik mõju kasutajatele on suurem kui on nimetatud käesoleva määruse põhjendustes 39–40. Sellega seoses tuleb märkida, et nende järeldused põhinevad koostööd tegevatelt kasutajatelt pärinevatel kontrollitud andmetel. Nimetatud väited osutavad teabele uurimise raames koostööd mitteteinud äriühingute kohta ning neid ei olnud võimalik kontrollida. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Andmete lõpliku teatavakstegemise järel väitsid kaks kasutajate ühendust ja üks eksportiv tootja, et lõplike meetmete võimalik mõju kasutajatele on suurem kui on nimetatud käesoleva määruse põhjendustes 39–40. Sellega seoses tuleb märkida, et nende järeldused põhinevad koostööd tegevatelt kasutajatelt pärinevatel kontrollitud andmetel. Nimetatud väited osutavad teabele uurimise raames koostööd mitteteinud äriühingute kohta ning neid ei olnud võimalik kontrollida. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (42) | Eespool mainitud eksportiv tootja väitis, et järelduste aluseks oli vaid piiratud arv kasutajaid, kes ei esinda aga kogu turgu. Sellega seoses tuleks märkida, et nii esialgses kui ka lõppetapis kasutajaid käsitlev kontrollitud teave hõlmab uurimisperioodil üle 90 % koostööd tegevate kasutajate baariumkarbonaadi impordist Hiina Rahvavabariigist. Seetõttu loetakse järeldused kehtivaks ning väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Eespool mainitud eksportiv tootja väitis, et järelduste aluseks oli vaid piiratud arv kasutajaid, kes ei esinda aga kogu turgu. Sellega seoses tuleks märkida, et nii esialgses kui ka lõppetapis kasutajaid käsitlev kontrollitud teave hõlmab uurimisperioodil üle 90 % koostööd tegevate kasutajate baariumkarbonaadi impordist Hiina Rahvavabariigist. Seetõttu loetakse järeldused kehtivaks ning väide lükatakse tagasi.

| (43) | Lisaks sellele meenutatakse, et mis tahes dumpinguvastase meetme eesmärk ei ole takistada Hiina Rahvavabariigist pärit toodete ühenduse turule toomist, vaid taastada võrdsed tingimused, mis olid moonutatud ebaõiglaste kaubandustavade tõttu. Seega võimaldavad meetmed ainsal ühenduse tootjal tegevust jätkata ning edendavad üldist konkurentsi ühenduse turul. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks sellele meenutatakse, et mis tahes dumpinguvastase meetme eesmärk ei ole takistada Hiina Rahvavabariigist pärit toodete ühenduse turule toomist, vaid taastada võrdsed tingimused, mis olid moonutatud ebaõiglaste kaubandustavade tõttu. Seega võimaldavad meetmed ainsal ühenduse tootjal tegevust jätkata ning edendavad üldist konkurentsi ühenduse turul.

| (44) | Oluliselt uut teavet ega väiteid antud küsimuses ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduste 114–132 sisu. |
| --- | --- |

(44)

Oluliselt uut teavet ega väiteid antud küsimuses ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduste 114–132 sisu.

H.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

| (45) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks eksportija, et kasumitase 7,2 %, mida loeti selliseks kasumiks, milleni võiks ühenduse tootmisharu jõuda Hiina Rahvavabariigist pärit kahjustava dumpingu puudumise korral, ei ole realistlik, kuna ühenduse väidetavast turgu valitsevast seisundist tulenevalt oli ühenduse ainsa tootja kasumlikkus minevikus kunstlikult kõrge. |
| --- | --- |

(45)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks eksportija, et kasumitase 7,2 %, mida loeti selliseks kasumiks, milleni võiks ühenduse tootmisharu jõuda Hiina Rahvavabariigist pärit kahjustava dumpingu puudumise korral, ei ole realistlik, kuna ühenduse väidetavast turgu valitsevast seisundist tulenevalt oli ühenduse ainsa tootja kasumlikkus minevikus kunstlikult kõrge.

| (46) | Nagu käesoleva määruse põhjenduses 33 mainitud, ei eelda teataval perioodil vaid ühe tootja olemasolu ühenduses, et sellel tootjal oleks turgu valitsev seisund ning et ta kuritarvitaks oma seisundit näiteks sellega, et kasutab ära oma positsiooni, et saavutada oma tegevuse tulemusena ebatavaliselt kõrged kasumimarginaalid. Nagu ajutise määruse põhjenduses 135 selgitatud, arvutati kasumimarginaal 7,2 % samasuguse toote aastate 1996–1998 kaalutud keskmise kasumimarginaali järgi. Arvesse võeti ühenduse tootmisharu kasumitaset kahjustava dumpingu puudumise perioodil, see tähendab enne kahju hindamiseks teostatud analüüsi perioodi. Kõnealune eksportija ei esitanud mingeid tõendeid, mis viitaksid sellele, et nimetatud kasumit tuleks pidada ebatavaliselt kõrgeks ning seega ei võeta seda väidet arvesse ja kahjumarginaali arvutamist käsitleva põhjenduse 135 sisu kiidetakse käesolevaga heaks. |
| --- | --- |

(46)

Nagu käesoleva määruse põhjenduses 33 mainitud, ei eelda teataval perioodil vaid ühe tootja olemasolu ühenduses, et sellel tootjal oleks turgu valitsev seisund ning et ta kuritarvitaks oma seisundit näiteks sellega, et kasutab ära oma positsiooni, et saavutada oma tegevuse tulemusena ebatavaliselt kõrged kasumimarginaalid. Nagu ajutise määruse põhjenduses 135 selgitatud, arvutati kasumimarginaal 7,2 % samasuguse toote aastate 1996–1998 kaalutud keskmise kasumimarginaali järgi. Arvesse võeti ühenduse tootmisharu kasumitaset kahjustava dumpingu puudumise perioodil, see tähendab enne kahju hindamiseks teostatud analüüsi perioodi. Kõnealune eksportija ei esitanud mingeid tõendeid, mis viitaksid sellele, et nimetatud kasumit tuleks pidada ebatavaliselt kõrgeks ning seega ei võeta seda väidet arvesse ja kahjumarginaali arvutamist käsitleva põhjenduse 135 sisu kiidetakse käesolevaga heaks.

I.   LÕPLIKUD MEETMED

| (47) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamal tasemel kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Sellisel juhul peaks kehtestama vastavalt individuaalsed ja üleriigilised tollimaksumäärad kindlakstehtud dumpingumarginaalide tasemel.
  Eespool öeldu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:






  Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd | 3,4 % |
| --- | --- | --- |
| Zaozhuang Yongli Chemical Co. | 4,6 % |
| Kõik muud | 31,7 % |

(47)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamal tasemel kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Sellisel juhul peaks kehtestama vastavalt individuaalsed ja üleriigilised tollimaksumäärad kindlakstehtud dumpingumarginaalide tasemel.

Eespool öeldu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

3,4 %

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

4,6 %

Kõik muud

31,7 %

| (48) | Meetmete vormi osas ei laekunud ühtegi märkust ja seepärast kiidetakse heaks tollimaksude kehtestamine konkreetse summana tonni kohta vastavalt ajutise määruse põhjendusele 138. |
| --- | --- |

(48)

Meetmete vormi osas ei laekunud ühtegi märkust ja seepärast kiidetakse heaks tollimaksude kehtestamine konkreetse summana tonni kohta vastavalt ajutise määruse põhjendusele 138.

J.   KOHUSTUSED

| (49) | Andmete lõpliku teatavakstegemise järel väljendasid kaks eksportivat tootjat huvi hinnakohustuste pakkumise vastu. Ühele nimetatud eksportivatest tootjatest ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning sellisel puhul ei ole komisjonil tavaks võtta kohustusi, kuna ei ole võimalik dumpingut konkreetselt kindlaks määrata. Seepärast ei saanud seda pakkumist arvestada. Teine eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, loobus seejärel oma pakkumisest. |
| --- | --- |

(49)

Andmete lõpliku teatavakstegemise järel väljendasid kaks eksportivat tootjat huvi hinnakohustuste pakkumise vastu. Ühele nimetatud eksportivatest tootjatest ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning sellisel puhul ei ole komisjonil tavaks võtta kohustusi, kuna ei ole võimalik dumpingut konkreetselt kindlaks määrata. Seepärast ei saanud seda pakkumist arvestada. Teine eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, loobus seejärel oma pakkumisest.

K.   AJUTISTE TOLLIMAKSUDE LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (50) | Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalide ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset silmas pidades on vaja, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kuna mõned lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(50)

Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalide ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset silmas pidades on vaja, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kuna mõned lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (51) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise tulemusel tehtud järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega ainult asjaomasest riigist pärit ja nimetatud äriühingute ning seega konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Importtoodete suhtes, mille on valmistanud mõni muu äriühing, keda ei ole käesoleva määruse artiklis 1 konkreetselt koos nime ja aadressiga märgitud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei kohaldata kõnealuseid tollimakse, vaid “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(51)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise tulemusel tehtud järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega ainult asjaomasest riigist pärit ja nimetatud äriühingute ning seega konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Importtoodete suhtes, mille on valmistanud mõni muu äriühing, keda ei ole käesoleva määruse artiklis 1 konkreetselt koos nime ja aadressiga märgitud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei kohaldata kõnealuseid tollimakse, vaid “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

| (52) | Kõik taotlused kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksumäärasid (näiteks pärast üksuse nime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleks viivitamata saata komisjonile koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta ettevõtja tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks mainitud nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajadusel muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(52)

Kõik taotlused kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksumäärasid (näiteks pärast üksuse nime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleks viivitamata saata komisjonile koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta ettevõtja tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks mainitud nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajadusel muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (53) | Asjaomase toote puhul on vastavalt eespool toodud selgitustele tegemist asenduskauba, mitte margitootega. Individuaalsed tollimaksumäärad varieeruvad oluliselt ja eksportivaid tootjaid on palju. Kõik need asjaolud võivad hõlbustada katseid suunata ekspordivoogusid ümber traditsiooniliste eksportijate kaudu, kelle suhtes kohaldatakse madalaimaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(53)

Asjaomase toote puhul on vastavalt eespool toodud selgitustele tegemist asenduskauba, mitte margitootega. Individuaalsed tollimaksumäärad varieeruvad oluliselt ja eksportivaid tootjaid on palju. Kõik need asjaolud võivad hõlbustada katseid suunata ekspordivoogusid ümber traditsiooniliste eksportijate kaudu, kelle suhtes kohaldatakse madalaimaid tollimaksumäärasid.

| (54) | Järelikult kui ühe äriühingu, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid tollimaksumäärasid, ekspordimaht kasvab üle 30 %, võidakse pidada vaatlusaluseid individuaalseid meetmeid ebapiisavaks kindlakstehtud kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks. Järelikult tingimusel, et nõutavaid asjaolusid on arvesse võetud, võidakse algatada uurimine meetmete asjakohaseks korrigeerimiseks nii vormi kui taseme osas, |
| --- | --- |

(54)

Järelikult kui ühe äriühingu, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid tollimaksumäärasid, ekspordimaht kasvab üle 30 %, võidakse pidada vaatlusaluseid individuaalseid meetmeid ebapiisavaks kindlakstehtud kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks. Järelikult tingimusel, et nõutavaid asjaolusid on arvesse võetud, võidakse algatada uurimine meetmete asjakohaseks korrigeerimiseks nii vormi kui taseme osas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodi ex 2836 60 00 (TARICi kood 2836600010) alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi, mille strontsiumi sisaldus on üle 0,07 massiprotsendi ja väävli sisaldus üle 0,0015 massiprotsendi, mis esinevad pulbrilisel kujul, pressitud graanulitena või kaltsineeritud graanulitena, impordi suhtes kehtestatakse käesolevaga lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu summa võrdub allpool täpsustatud kindlaksmääratud summaga järgmiste tootjate valmistatud toodete osas:

| Riik | Tootja | Tollimaksumäär
  (eurot tonni kohta) | Täiendav TARICi kood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, |
| Qinglong Road, Songhe Town, |
| Jingshan County, |
| Hubei Province, Hiina Rahvavabariik |

Riik

Tootja

Tollimaksumäär

(eurot tonni kohta)

Täiendav TARICi kood

Hiina Rahvavabariik

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62,

Qinglong Road, Songhe Town,

Jingshan County,

Hubei Province, Hiina Rahvavabariik

6,3

A606

| Zaozhuang Yongli Chemical Co., |
| --- |
| South Zhuzibukuang Qichun, |
| Zaozhuang City Center District, |
| Shangdong Province, Hiina Rahvavabariik |

Zaozhuang Yongli Chemical Co.,

South Zhuzibukuang Qichun,

Zaozhuang City Center District,

Shangdong Province, Hiina Rahvavabariik

8,1

A607

Kõik muud äriühingud

56,4

A999

3.   Juhul kui kaup on enne vabasse ringlusse jõudmist kahjustada saanud ja tegelikult makstud või makstav hind on seega vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklile 145 tolliväärtuse määramiseks proportsionaalselt jagatud, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna proportsionaalsele jaotusele.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 145/2005, mis käsitleb CN-koodi ex 2836 60 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi importi, nõutakse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse vastavalt järgmistele eeskirjadele:

| a) | tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse; |
| --- | --- |

a)

tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse;

| b) | kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, nõutakse lõplikult sisse vaid ajutiste tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad. |
| --- | --- |

b)

kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, nõutakse lõplikult sisse vaid ajutiste tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 27, 29.1.2005, lk 4.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

3

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1176/2005,

20. juuli 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 20. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 74,2 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 58,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 77,3 |
| 999 | 77,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 76,0 |
| 999 | 76,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 63,9 |
| 508 | 58,8 |
| 524 | 73,5 |
| 528 | 62,0 |
| 999 | 64,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 82,1 |
| 400 | 102,5 |
| 404 | 86,2 |
| 508 | 60,9 |
| 512 | 67,8 |
| 528 | 49,6 |
| 720 | 57,8 |
| 804 | 79,9 |
| 999 | 73,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,7 |
| 512 | 53,4 |
| 528 | 49,1 |
| 999 | 60,1 |
| 0809 10 00 | 052 | 159,3 |
| 999 | 159,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 301,0 |
| 400 | 309,8 |
| 404 | 385,7 |
| 999 | 332,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 147,0 |
| 999 | 147,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 87,5 |
| 999 | 87,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

74,2

096

42,0

999

58,1

0707 00 05

052

77,3

999

77,3

0709 90 70

052

76,0

999

76,0

0805 50 10

388

63,9

508

58,8

524

73,5

528

62,0

999

64,6

0808 10 80

388

82,1

400

102,5

404

86,2

508

60,9

512

67,8

528

49,6

720

57,8

804

79,9

999

73,4

0808 20 50

388

77,7

512

53,4

528

49,1

999

60,1

0809 10 00

052

159,3

999

159,3

0809 20 95

052

301,0

400

309,8

404

385,7

999

332,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

147,0

999

147,0

0809 40 05

624

87,5

999

87,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1177/2005,

20. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1238/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta, (1) eriti selle artiklit 113,

pärast konsulteerimist haldusnõukoguga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. mai 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1238/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega, (2) määratakse kindlaks ühenduse sordiametile (edaspidi “amet”) makstavad lõivud ning kõnealuste lõivude suurused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. mai 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1238/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega, (2) määratakse kindlaks ühenduse sordiametile (edaspidi “amet”) makstavad lõivud ning kõnealuste lõivude suurused.

| (2) | Eeldatakse, et hiljemalt 2005. aasta lõpuks ületab ameti finantsreserv summa, mis on vajalik selle tegevuse järjepidevuse tagamiseks. Seepärast ei peaks määruse (EÜ) nr 1238/95 kohaselt suurendama ühenduse kaitse alla võetud sordi omaniku poolt 2006.–2007. aastal ametile makstavat aastamaksu ega 2006. aastal makstavaid registreerimiskatsete lõive. |
| --- | --- |

(2)

Eeldatakse, et hiljemalt 2005. aasta lõpuks ületab ameti finantsreserv summa, mis on vajalik selle tegevuse järjepidevuse tagamiseks. Seepärast ei peaks määruse (EÜ) nr 1238/95 kohaselt suurendama ühenduse kaitse alla võetud sordi omaniku poolt 2006.–2007. aastal ametile makstavat aastamaksu ega 2006. aastal makstavaid registreerimiskatsete lõive.

| (3) | Tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1238/95 koopiate väljastamisega seotud lõive käsitlevat sätet, et võtta arvesse komisjoni 31. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1239/95 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlustega ühenduse sordiametis (3) muutmist määrusega (EÜ) nr 1002/2005. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1238/95 koopiate väljastamisega seotud lõive käsitlevat sätet, et võtta arvesse komisjoni 31. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1239/95 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlustega ühenduse sordiametis (3) muutmist määrusega (EÜ) nr 1002/2005.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1238/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1238/95 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1238/95 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Amet arvestab ühenduse kaitse alla võetud sordi omanikult (edaspidi “omanik”) igal ühenduse sordikaitse kehtimise aastal maksu (edaspidi “aastamaks”), mille suurus 2003.–2007. aastal on 300 eurot ja alates 2008. aastast 435 eurot.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Amet arvestab ühenduse kaitse alla võetud sordi omanikult (edaspidi “omanik”) igal ühenduse sordikaitse kehtimise aastal maksu (edaspidi “aastamaks”), mille suurus 2003.–2007. aastal on 300 eurot ja alates 2008. aastast 435 eurot.”

| 2. | Artikli 12 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | dokumentide tõendatud koopiate väljastamisega seotud lõivud ja”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 12 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

dokumentide tõendatud koopiate väljastamisega seotud lõivud ja”.

| 3. | I lisa tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | Teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Lõiv 2003.–2006. aastal”; |
| --- | --- | --- |

3.

I lisa tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

Teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

“Lõiv 2003.–2006. aastal”;

| b) | Kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Lõiv alates 2007. aastast”. |
| --- | --- |

b)

Kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

“Lõiv alates 2007. aastast”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).

1

(2)  EÜT L 121, 1.6.1995, lk 31. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 569/2003 (ELT L 82, 29.3.2003, lk 13).

2

(3)  EÜT L 121, 1.6.1995, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1002/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 7).

3

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1178/2005,

20. juuli 2005,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise molva püük ICES II, IV ja V püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud 2005. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud 2005. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

kalandus- ja merendusasjade peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 860/2005 (ELT L 144, 8.6.2005, lk 1).

3

---

LISA

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Kalavaru | BLI/245- |
| Liik | Sinine molva (Molva dypterygia) |
| Püügipiirkond | II, IV, V (ühenduse ja rahvusvahelised veed) |
| Kuupäev | 27.6.2005 |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

BLI/245-

Liik

Sinine molva (Molva dypterygia)

Püügipiirkond

II, IV, V (ühenduse ja rahvusvahelised veed)

Kuupäev

27.6.2005

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1179/2005,

20. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 990/2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 990/2005 (3) on kehtestatud kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks sidrunite hind piiril. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 990/2005 (3) on kehtestatud kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks sidrunite hind piiril.

| (2) | Kontrollimisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 990/2005 lisasse on Argentiina päritolu sidrunite puhul sattunud viga. Seetõttu tuleb kõnealust määrust muuta. |
| --- | --- |

(2)

Kontrollimisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 990/2005 lisasse on Argentiina päritolu sidrunite puhul sattunud viga. Seetõttu tuleb kõnealust määrust muuta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 3223/94 artikli 4 lõikes 3 on ette nähtud, et kui teatavat päritolu toote puhul ei ole kehtivat kindlat impordiväärtust, kohaldatakse selle toote suhtes kehtivate kindlate impordiväärtuste keskmist. Seetõttu tuleks kõnealune keskmine uuesti välja arvutada, kui parandatakse üht seda moodustavatest kindlatest impordiväärtustest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artikli 4 lõikes 3 on ette nähtud, et kui teatavat päritolu toote puhul ei ole kehtivat kindlat impordiväärtust, kohaldatakse selle toote suhtes kehtivate kindlate impordiväärtuste keskmist. Seetõttu tuleks kõnealune keskmine uuesti välja arvutada, kui parandatakse üht seda moodustavatest kindlatest impordiväärtustest.

| (4) | Asjaomane isik peab nõudma parandatud kindla impordimäära kohaldamist, et mitte tagantjärele saada kahju, |
| --- | --- |

(4)

Asjaomane isik peab nõudma parandatud kindla impordimäära kohaldamist, et mitte tagantjärele saada kahju,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 990/2005 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Asjaomase isiku taotlusel hüvitab tolliasutus, kus import registreeriti, osa tollimaksust asjaomastest kolmandatest riikidest pärit ja 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 990/2005 kehtestatud kindlate impordiväärtuste kohaldamisperioodil vabasse ringlusse lubatud sidrunite eest.

Hüvitisetaotlus esitatakse hiljemalt 31. oktoobril 2005 ja sellele peab olema lisatud asjaomase impordipartii vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (ELT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 168, 30.6.2005, lk 8.

3

---

LISA

Sidrunite (CN-kood 0805 50 10) suhtes kohaldatavad määruse (EÜ) nr 990/2005 lisas loetletud kindlad impordiväärtused asendatakse käesoleva määruse lisa tabelis loetletud kindlate impordiväärtustega.

| (eurodes 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood | Kindel impordiväärtus |
| “0805 50 10 | 382 | 71,1 |
| 388 | 65,3 |
| 528 | 55,5 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 65,8” |

(eurodes 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood

Kindel impordiväärtus

“0805 50 10

382

71,1

388

65,3

528

55,5

624

71,1

999

65,8”

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1180/2005,

20. juuli 2005,

millega määratakse 2004/2005. majandusaastaks kindlaks suhkrupeedi miinimumhindade põllumajanduslik ümberarvestuskurss ning toodangumaks ja lisamaks suhkrusektoris nende liikmesriikide omavääringute puhul, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1713/93, milles kehtestatakse üksikasjalikud erieeskirjad põllumajandusliku ümberarvestuskursi kohaldamise kohta suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 1713/93 artikli 1 lõikes 1 sätestatakse, et määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 4 osutatud suhkrupeedi miinimumhinnad ning sama määruse vastavalt artiklites 15 ja 16 osutatud toodangumaks ja lisamaks arvestatakse ümber omavääringusse, kasutades konkreetset põllumajanduslikku ümberarvestuskurssi, mis võrdub kõnealusel majandusaastal kohaldatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside keskmisega pro rata temporis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 1713/93 artikli 1 lõikes 1 sätestatakse, et määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 4 osutatud suhkrupeedi miinimumhinnad ning sama määruse vastavalt artiklites 15 ja 16 osutatud toodangumaks ja lisamaks arvestatakse ümber omavääringusse, kasutades konkreetset põllumajanduslikku ümberarvestuskurssi, mis võrdub kõnealusel majandusaastal kohaldatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside keskmisega pro rata temporis.

| (2) | Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (3) tuleb alates 1. jaanuarist 1999 piirata ümberarvestuskursside kindlaksmääramist konkreetseteks põllumajanduslikeks ümbervahetuskurssideks euro ja nende liikmesriikide omavääringute vahel, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (3) tuleb alates 1. jaanuarist 1999 piirata ümberarvestuskursside kindlaksmääramist konkreetseteks põllumajanduslikeks ümbervahetuskurssideks euro ja nende liikmesriikide omavääringute vahel, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud.

| (3) | Seega tuleb 2004/2005 majandusaastaks kindlaks määrata suhkrupeedi miinimumhindade ning toodangumaksu ja lisamaksu konkreetne põllumajanduslik ümberarvestuskurss erinevate riikide omavääringute puhul, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleb 2004/2005 majandusaastaks kindlaks määrata suhkrupeedi miinimumhindade ning toodangumaksu ja lisamaksu konkreetne põllumajanduslik ümberarvestuskurss erinevate riikide omavääringute puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 4 määratud suhkrupeedi miinimumhindade ja sama määruse vastavalt artiklites 15 ja 16 osutatud toodangumaksu ning vajaduse korral lisamaksu ümberarvestamiseks nende liikmesriikide omavääringutesse, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud, kasutatav konkreetne põllumajanduslik ümberarvestuskurss on määratud 2004/2005. majandusaastaks kindlaks käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. juulil 2005.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 178, 30.6.2001, lk 1. Viimati komisjoni määrusega (EÜ) nr 987/2005 muudetud määrus (ELT L 167, 29.6.2005, lk 12).

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 94. Viimati määrusega (EÜ) nr 1509/2001 muudetud määrus (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 19).

2

(3)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

3

---

LISA

komisjoni 20. juuli 2005 määrusele, millega kehtestatakse 2004/2005. turustusaastaks konkreetne pōllumajanduslik ümberarvestuskurss, mida kohaldatakse suhkrupeedi madalaimate hindade ning suhkrusektori toodangumaksu ja lisamaksu suhtes nende liikmesriikide vääringute puhul, kes ei ole üle läinud ühisrahale

| Erivahetuskurss |
| --- |
| 1 euro = | 30,7292 | Tšehhi krooni |
| 7,44005 | Taani krooni |
| 15,6466 | Eesti krooni |
| 0,579427 | Küprose naela |
| 0,682632 | Läti latti |
| 3,45280 | Leedu litti |
| 247,437 | Ungari forintit |
| 0,429756 | Malta liiri |
| 4,20824 | Poola zlotti |
| 239,768 | Sloveenia talaari |
| 39,1877 | Slovaki krooni |
| 9,11296 | Rootsi krooni |
| 0,684821 | naelsterlingit |

Erivahetuskurss

1 euro =

30,7292

Tšehhi krooni

7,44005

Taani krooni

15,6466

Eesti krooni

0,579427

Küprose naela

0,682632

Läti latti

3,45280

Leedu litti

247,437

Ungari forintit

0,429756

Malta liiri

4,20824

Poola zlotti

239,768

Sloveenia talaari

39,1877

Slovaki krooni

9,11296

Rootsi krooni

0,684821

naelsterlingit

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1181/2005,

20. juuli 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 20,876 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/35

---

EÜ-EFTA ÜHISKOMITEE ÜHISTRANSIIDI OTSUS nr 1/2005,

17. juuni 2005,

millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

(2005/558/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovakkia Vabariik (edaspidi “uued liikmesriigid”) ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. |
| --- | --- |

(1)

Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovakkia Vabariik (edaspidi “uued liikmesriigid”) ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004.

| (2) | Konventsioonis kasutatavatele keeleviidetele tuleks lisada viited tšehhi, eesti, läti, leedu, ungari, malta, poola, slovaki ja sloveeni keele kohta vastavalt nende järjekorrale. |
| --- | --- |

(2)

Konventsioonis kasutatavatele keeleviidetele tuleks lisada viited tšehhi, eesti, läti, leedu, ungari, malta, poola, slovaki ja sloveeni keele kohta vastavalt nende järjekorrale.

| (3) | Et võtta arvesse kõiki juhtumeid, mis on seotud garantiide ja garantiikulutustega, on vaja lahendada olukord kodifitseerimise abil, mis olukordade rohkuse tõttu on tähtnumbriline. |
| --- | --- |

(3)

Et võtta arvesse kõiki juhtumeid, mis on seotud garantiide ja garantiikulutustega, on vaja lahendada olukord kodifitseerimise abil, mis olukordade rohkuse tõttu on tähtnumbriline.

| (4) | Tähtnumbriliste koodide kasutuselevõtu tõttu garantiikoodides on vaja muuta uuele arvutipõhisele transiidisüsteemile vastavaid andmegruppe. |
| --- | --- |

(4)

Tähtnumbriliste koodide kasutuselevõtu tõttu garantiikoodides on vaja muuta uuele arvutipõhisele transiidisüsteemile vastavaid andmegruppe.

| (5) | Käesoleva määruse kohaldamine peaks olema seotud uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaga. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse kohaldamine peaks olema seotud uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaga.

| (6) | Et võimaldada trükitud garantiivormide kasutamist vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva, on kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul neid trükitud vorme võib vastavaid kohandusi tehes kasutada. |
| --- | --- |

(6)

Et võimaldada trükitud garantiivormide kasutamist vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva, on kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul neid trükitud vorme võib vastavaid kohandusi tehes kasutada.

| (7) | Konventsiooni tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooni tuleks vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muudetakse järgmiselt.

| 1. | I liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisale. |
| --- | --- |

1.

I liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisale.

| 2. | II liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse B lisale. |
| --- | --- |

2.

II liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse B lisale.

| 3. | III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse C lisale. |
| --- | --- |

3.

III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse C lisale.

Artikkel 2

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2004.

2.   Konventsiooni III liite lisades B1, B2, B4, B5 ja B6 esitatud vormide kasutamist võib jätkata, kohandades vajalikke geograafilisi kohti ja asukohti, kuni varude lõppemiseni ja hiljemalt kuni 1. märtsini 2005.

Bern, 17. juuni 2005

Ühiskomitee nimel

esimees

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2. Konventsiooni on viimati muudetud otsusega nr 2/2002 (EÜT L 4, 9.1.2003, lk 18).

1

---

A LISA

I liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 punkti g esimene alapunkt asendatakse järgmise tekstiga:






  “— | tolliasutus ühe konventsiooniosalise piiriületuspunktis või”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 3 punkti g esimene alapunkt asendatakse järgmise tekstiga:

“—

tolliasutus ühe konventsiooniosalise piiriületuspunktis või”.

| 2. | Artikli 14 lõike 3 teises lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Omezená platnost |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Begrænset gyldighed |
| — | DE | Beschränkte Geltung |
| — | ET | Piiratud kehtivus |
| — | EL | Περιορισμένη ισχύς |
| — | ES | Validez limitada |
| — | FR | Validité limitée |
| — | IT | Validità limitata |
| — | LV | Ierobežots derīgums |
| — | LT | Galiojimas apribotas |
| — | HU | Korlátozott érvényű |
| — | MT | Validità limitata |
| — | NL | Beperkte geldigheid |
| — | PL | Ograniczona ważność |
| — | PT | Validade limitada |
| — | SL | Omejena veljavnost |
| — | SK | Obmedzená platnosť |
| — | FI | Voimassa rajoitetusti |
| — | SV | Begränsad giltighet |
| — | EN | Limited validity |
| — | IS | Takmarkað gildissvið |
| — | NO | Begrenset gyldighet”. |

2.

Artikli 14 lõike 3 teises lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Omezená platnost

—

DA

Begrænset gyldighed

—

DE

Beschränkte Geltung

—

ET

Piiratud kehtivus

—

EL

Περιορισμένη ισχύς

—

ES

Validez limitada

—

FR

Validité limitée

—

IT

Validità limitata

—

LV

Ierobežots derīgums

—

LT

Galiojimas apribotas

—

HU

Korlátozott érvényű

—

MT

Validità limitata

—

NL

Beperkte geldigheid

—

PL

Ograniczona ważność

—

PT

Validade limitada

—

SL

Omejena veljavnost

—

SK

Obmedzená platnosť

—

FI

Voimassa rajoitetusti

—

SV

Begränsad giltighet

—

EN

Limited validity

—

IS

Takmarkað gildissvið

—

NO

Begrenset gyldighet”.

| 3. | Artikli 28 lõike 7 teises lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Zproštění povinnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Fritaget |
| — | DE | Befreiung |
| — | ET | Loobumine |
| — | EL | Απαλλαγή |
| — | ES | Dispensa |
| — | FR | Dispense |
| — | IT | Dispensa |
| — | LV | Derīgs bez zīmoga |
| — | LT | Leista neplombuoti |
| — | HU | Mentesség |
| — | MT | Tneħħija |
| — | NL | Vrijstelling |
| — | PL | Zwolnienie |
| — | PT | Dispensa |
| — | SL | Opustitev |
| — | SK | Oslobodenie |
| — | FI | Vapautettu |
| — | SV | Befrielse |
| — | EN | Waiver |
| — | IS | Undanþegið |
| — | NO | Fritak”. |

3.

Artikli 28 lõike 7 teises lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Zproštění povinnosti

—

DA

Fritaget

—

DE

Befreiung

—

ET

Loobumine

—

EL

Απαλλαγή

—

ES

Dispensa

—

FR

Dispense

—

IT

Dispensa

—

LV

Derīgs bez zīmoga

—

LT

Leista neplombuoti

—

HU

Mentesség

—

MT

Tneħħija

—

NL

Vrijstelling

—

PL

Zwolnienie

—

PT

Dispensa

—

SL

Opustitev

—

SK

Oslobodenie

—

FI

Vapautettu

—

SV

Befrielse

—

EN

Waiver

—

IS

Undanþegið

—

NO

Fritak”.

| 4. | Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 3 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Alternativní důkaz |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Alternativt bevis |
| — | DE | Alternativnachweis |
| — | ET | Alternatiivsed tõendid |
| — | EL | Εναλλακτική απόδειξη |
| — | ES | Prueba alternativa |
| — | FR | Preuve alternative |
| — | IT | Prova alternativa |
| — | LV | Alternatīvs pierādījums |
| — | LT | Alternatyvusis įrodymas |
| — | HU | Alternatív igazolás |
| — | MT | Prova alternattiva |
| — | NL | Alternatief bewijs |
| — | PL | Alternatywny dowód |
| — | PT | Prova alternativa |
| — | SL | Alternativno dokazilo |
| — | SK | Alternatívny dôkaz |
| — | FI | Vaihtoehtoinen todiste |
| — | SV | Alternativt bevis |
| — | EN | Alternative proof |
| — | IS | Önnur sönnun |
| — | NO | Alternativt bevis”; |

4.

Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 3 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Alternativní důkaz

—

DA

Alternativt bevis

—

DE

Alternativnachweis

—

ET

Alternatiivsed tõendid

—

EL

Εναλλακτική απόδειξη

—

ES

Prueba alternativa

—

FR

Preuve alternative

—

IT

Prova alternativa

—

LV

Alternatīvs pierādījums

—

LT

Alternatyvusis įrodymas

—

HU

Alternatív igazolás

—

MT

Prova alternattiva

—

NL

Alternatief bewijs

—

PL

Alternatywny dowód

—

PT

Prova alternativa

—

SL

Alternativno dokazilo

—

SK

Alternatívny dôkaz

—

FI

Vaihtoehtoinen todiste

—

SV

Alternativt bevis

—

EN

Alternative proof

—

IS

Önnur sönnun

—

NO

Alternativt bevis”;

| b) | lõike 4 teises lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Nesrovnalosti: úřad, kterému bylo zboží předloženo ...... (název a země) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Forskelle: det sted, hvor varerne blev frembudt ...... (navn og land) |
| — | DE | Unstimmigkeiten: Stelle, bei der die Gestellung erfolgte ...... (Name und Land) |
| — | ET | Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati ...... (nimi ja riik) |
| — | EL | Διαφορές: εμπορεύματα προσκομισθέντα στο τελωνείο ...... (Όνομα και χώρα) |
| — | ES | Diferencias: mercancías presentadas en la oficina ...... (nombre y país) |
| — | FR | Différences: marchandises présentées au bureau ...... (nom et pays) |
| — | IT | Differenze: ufficio al quale sono state presentate le merci ...... (nome e paese) |
| — | LV | Atšķirības: muitas iestāde, kurā preces tika uzrādītas ...... (nosaukums un valsts) |
| — | LT | Skirtumai: įstaiga, kuriai pateiktos prekės ...... (pavadinimas ir valstybė) |
| — | HU | Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása megtörtént ...... (név és ország) |
| — | MT | Differenzi: uffiċċju fejn l-oġġetti kienu ppreżentati ...... (isem u pajjiż) |
| — | NL | Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aangebracht ...... (naam en land) |
| — | PL | Niezgodności: urząd w którym przedstawiono towar ...... (nazwa i kraj) |
| — | PT | Diferenças: mercadorias apresentadas na estância ...... (nome e país) |
| — | SL | Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo ...... (naziv in država) |
| — | SK | Nezrovnalosti: úrad, ktorému bol tovar dodaný ...... (názov a krajina) |
| — | FI | Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty ...... (nimi ja maa) |
| — | SV | Avvikelse: tullkontor där varorna anmäldes ...... (namn och land) |
| — | EN | Differences: office where goods were presented ...... (name and country) |
| — | IS | Breying: tollstjóraskrifstofa þar sem vörum var framvísað ...... (nafn og land) |
| — | NO | Forskjell: det tollsted hvor varene ble fremlagt ...... (navn og land)”; |

b)

lõike 4 teises lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Nesrovnalosti: úřad, kterému bylo zboží předloženo ...... (název a země)

—

DA

Forskelle: det sted, hvor varerne blev frembudt ...... (navn og land)

—

DE

Unstimmigkeiten: Stelle, bei der die Gestellung erfolgte ...... (Name und Land)

—

ET

Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati ...... (nimi ja riik)

—

EL

Διαφορές: εμπορεύματα προσκομισθέντα στο τελωνείο ...... (Όνομα και χώρα)

—

ES

Diferencias: mercancías presentadas en la oficina ...... (nombre y país)

—

FR

Différences: marchandises présentées au bureau ...... (nom et pays)

—

IT

Differenze: ufficio al quale sono state presentate le merci ...... (nome e paese)

—

LV

Atšķirības: muitas iestāde, kurā preces tika uzrādītas ...... (nosaukums un valsts)

—

LT

Skirtumai: įstaiga, kuriai pateiktos prekės ...... (pavadinimas ir valstybė)

—

HU

Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása megtörtént ...... (név és ország)

—

MT

Differenzi: uffiċċju fejn l-oġġetti kienu ppreżentati ...... (isem u pajjiż)

—

NL

Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aangebracht ...... (naam en land)

—

PL

Niezgodności: urząd w którym przedstawiono towar ...... (nazwa i kraj)

—

PT

Diferenças: mercadorias apresentadas na estância ...... (nome e país)

—

SL

Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo ...... (naziv in država)

—

SK

Nezrovnalosti: úrad, ktorému bol tovar dodaný ...... (názov a krajina)

—

FI

Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty ...... (nimi ja maa)

—

SV

Avvikelse: tullkontor där varorna anmäldes ...... (namn och land)

—

EN

Differences: office where goods were presented ...... (name and country)

—

IS

Breying: tollstjóraskrifstofa þar sem vörum var framvísað ...... (nafn og land)

—

NO

Forskjell: det tollsted hvor varene ble fremlagt ...... (navn og land)”;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   Kui kohaldatakse artikli 4 teist lõiku ning kui transiidideklaratsioonile on tehtud üks järgmistest märkustest, hoiab uus sihttolliasutus kaupa oma järelevalve all ning ei luba seda viia mujale kui ainult selle konventsiooniosalise territooriumile, kelle jurisdiktsiooni alla lähtetolliasutus kuulub, välja arvatud juhul, kui viimane seda konkreetselt lubab:







  — | CS | Výstup ze ..................... podléhá omezením nebo dávkám podle nařízení/směrnice/rozhodnutí č. ... |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Udpassage fra ..................... undergivet restriktioner eller afgifter i henhold til forordning/direktiv/ afgørelse nr. ... |
| — | DE | Ausgang aus .....................- gemäß Verordnung/Richtlinie/Beschluss Nr. ... Beschränkungen oder Abgaben unterworfen. |
| — | ET | Ühenduse territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele ja maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ... |
| — | EL | Η έξοδος από ..................... υποβάλλεται σε περιοριορισμούς ή σε επιβαρύνσεις από τον Κανονισμό/την Οδηγία/την Απόφαση αριθ. ... |
| — | ES | Salida de ..................... sometida a restricciones o imposiciones en virtud del (de la) Reglamento/ Directiva/Decisión no ... |
| — | FR | Sortie de ..................... soumise à des restrictions ou à des impositions par le règlement ou la directive/décision no ... |
| — | IT | Uscita dalla ..................... soggetta a restrizioni o ad imposizioni a norma del(la) regolamento/ direttiva/decisione n. ... |
| — | LV | Izvešana no ....................., piemērojot ierobežojumus vai maksājumus saskaņā ar Regulu/Direktīvu/ Lēmumu Nr. ..., |
| — | LT | Išvežimui iš ..................... taikomi apribojimai arba mokesčiai, nustatyti Reglamentu/Direktyva/ Sprendimu Nr. ..., |
| — | HU | A kilépés ..................... területéről ... a rendelet/irányelv/határozat szerinti korlátozás vagy teher megfizetésének kötelezettsége alá esik |
| — | MT | Ħruġ mill-..................... suġġett għall-restrizzjonijiet jew ħlasijiet taħt Regola/Direttiva/Deċiżjoni Nru ... |
| — | NL | Bij uitgang uit de ..................... zijn de beperkingen of heffingen van Verordening/Richtlijn/Besluit nr. ... van toepassing. |
| — | PL | Wyprowadzenie z ..................... podlega ograniczeniom lub opłatom zgodnie z rozporządzeniem/ dyrektywą/decyzją nr ... |
| — | PT | Saída da ..................... sujeita a restrições ou a imposições pelo(a) Regulamento/Directiva/Decisão n.o ... |
| — | SL | Iznos iz ..................... zavezan omejitvam ali obveznim dajatvam na podlagi uredbe/direktive/odločbe št. ... |
| — | SK | Výstup z ..................... podlieha obmedzeniam alebo platbám podľa nariadenia/smernice/rozhodnutia č. ... |
| — | FI | ..................... vientiin sovelletaan asetuksen/direktiivin/päätöksen N:o ... mukaisia rajoituksia tai maksuja |
| — | SV | Utförsel från ..................... underkastad restriktioner eller avgifter i enlighet med förordning/direktiv/ beslut nr ... |
| — | EN | Exit from ..................... subject to restrictions or charges under Regulation/Directive/Decision No ... |
| — | IS | Útflutningur frá ..................... háð takmörkunum eða gjöldum samkvæmt reglugerð/fyrirmælum/ákvörðun nr. ....... |
| — | NO | Utførsel fra ............. underlagt restriksjoner eller avgifter i henhold til forordning/direktiv/vedtak nr. ...”; |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

“5.   Kui kohaldatakse artikli 4 teist lõiku ning kui transiidideklaratsioonile on tehtud üks järgmistest märkustest, hoiab uus sihttolliasutus kaupa oma järelevalve all ning ei luba seda viia mujale kui ainult selle konventsiooniosalise territooriumile, kelle jurisdiktsiooni alla lähtetolliasutus kuulub, välja arvatud juhul, kui viimane seda konkreetselt lubab:

—

CS

Výstup ze ..................... podléhá omezením nebo dávkám podle nařízení/směrnice/rozhodnutí č. ...

—

DA

Udpassage fra ..................... undergivet restriktioner eller afgifter i henhold til forordning/direktiv/ afgørelse nr. ...

—

DE

Ausgang aus .....................- gemäß Verordnung/Richtlinie/Beschluss Nr. ... Beschränkungen oder Abgaben unterworfen.

—

ET

Ühenduse territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele ja maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ...

—

EL

Η έξοδος από ..................... υποβάλλεται σε περιοριορισμούς ή σε επιβαρύνσεις από τον Κανονισμό/την Οδηγία/την Απόφαση αριθ. ...

—

ES

Salida de ..................... sometida a restricciones o imposiciones en virtud del (de la) Reglamento/ Directiva/Decisión no ...

—

FR

Sortie de ..................... soumise à des restrictions ou à des impositions par le règlement ou la directive/décision no ...

—

IT

Uscita dalla ..................... soggetta a restrizioni o ad imposizioni a norma del(la) regolamento/ direttiva/decisione n. ...

—

LV

Izvešana no ....................., piemērojot ierobežojumus vai maksājumus saskaņā ar Regulu/Direktīvu/ Lēmumu Nr. ...,

—

LT

Išvežimui iš ..................... taikomi apribojimai arba mokesčiai, nustatyti Reglamentu/Direktyva/ Sprendimu Nr. ...,

—

HU

A kilépés ..................... területéről ... a rendelet/irányelv/határozat szerinti korlátozás vagy teher megfizetésének kötelezettsége alá esik

—

MT

Ħruġ mill-..................... suġġett għall-restrizzjonijiet jew ħlasijiet taħt Regola/Direttiva/Deċiżjoni Nru ...

—

NL

Bij uitgang uit de ..................... zijn de beperkingen of heffingen van Verordening/Richtlijn/Besluit nr. ... van toepassing.

—

PL

Wyprowadzenie z ..................... podlega ograniczeniom lub opłatom zgodnie z rozporządzeniem/ dyrektywą/decyzją nr ...

—

PT

Saída da ..................... sujeita a restrições ou a imposições pelo(a) Regulamento/Directiva/Decisão n.o ...

—

SL

Iznos iz ..................... zavezan omejitvam ali obveznim dajatvam na podlagi uredbe/direktive/odločbe št. ...

—

SK

Výstup z ..................... podlieha obmedzeniam alebo platbám podľa nariadenia/smernice/rozhodnutia č. ...

—

FI

..................... vientiin sovelletaan asetuksen/direktiivin/päätöksen N:o ... mukaisia rajoituksia tai maksuja

—

SV

Utförsel från ..................... underkastad restriktioner eller avgifter i enlighet med förordning/direktiv/ beslut nr ...

—

EN

Exit from ..................... subject to restrictions or charges under Regulation/Directive/Decision No ...

—

IS

Útflutningur frá ..................... háð takmörkunum eða gjöldum samkvæmt reglugerð/fyrirmælum/ákvörðun nr. .......

—

NO

Utførsel fra ............. underlagt restriksjoner eller avgifter i henhold til forordning/direktiv/vedtak nr. ...”;

| d) | lõige 6 asendatakse järgmise tekstiga:
  “6.   Käesoleva konventsiooni osalise nimi ja kõnealuse õigusakti number peavad olema lisatud lõike 5 lausesse deklaratsiooni keeles.” |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmise tekstiga:

“6.   Käesoleva konventsiooni osalise nimi ja kõnealuse õigusakti number peavad olema lisatud lõike 5 lausesse deklaratsiooni keeles.”

| 5. | Artikli 64 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Zproštění povinnosti závazné trasy |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | fritaget for bindende transportrute |
| — | DE | Befreiung von der verbindlichen Beförderungsroute |
| — | ET | Ettenähtud marsruudist loobutud |
| — | EL | Απαλλαγή από την υποχρέωση τήρησης συγκεκριμένης διαδρομής |
| — | ES | Dispensa de itinerario obligatorio |
| — | FR | Dispense d’itinéraire contraignant |
| — | IT | Dispensa dall’itinerario vincolante |
| — | LV | Atļauts novirzīties no noteiktā maršruta |
| — | LT | Leista nenustatyti maršruto |
| — | HU | Előírt útvonal alól mentesítve |
| — | MT | Tneħħija ta' l-itinerarju preskitt |
| — | NL | Geen verplichte route |
| — | PL | Zwolniony z wiążącej trasy przewozu |
| — | PT | Dispensa de itinerário vinculativo |
| — | SL | Opustitev predpisane poti |
| — | SK | Oslobodenie od predpísanej trasy |
| — | FI | Vapautettu sitovan kuljetusreitin noudattamisesta |
| — | SV | Befrielse från bindande färdväg |
| — | EN | Prescribed itinerary waived |
| — | IS | Undanþága frá bindandi flutningsleið |
| — | NO | Fritak for bindende reiserute”. |

5.

Artikli 64 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Zproštění povinnosti závazné trasy

—

DA

fritaget for bindende transportrute

—

DE

Befreiung von der verbindlichen Beförderungsroute

—

ET

Ettenähtud marsruudist loobutud

—

EL

Απαλλαγή από την υποχρέωση τήρησης συγκεκριμένης διαδρομής

—

ES

Dispensa de itinerario obligatorio

—

FR

Dispense d’itinéraire contraignant

—

IT

Dispensa dall’itinerario vincolante

—

LV

Atļauts novirzīties no noteiktā maršruta

—

LT

Leista nenustatyti maršruto

—

HU

Előírt útvonal alól mentesítve

—

MT

Tneħħija ta' l-itinerarju preskitt

—

NL

Geen verplichte route

—

PL

Zwolniony z wiążącej trasy przewozu

—

PT

Dispensa de itinerário vinculativo

—

SL

Opustitev predpisane poti

—

SK

Oslobodenie od predpísanej trasy

—

FI

Vapautettu sitovan kuljetusreitin noudattamisesta

—

SV

Befrielse från bindande färdväg

—

EN

Prescribed itinerary waived

—

IS

Undanþága frá bindandi flutningsleið

—

NO

Fritak for bindende reiserute”.

| 6. | Artikli 69 lõikes 1 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Schválený odesílatel |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Godkendt afsender |
| — | DE | Zugelassener Versender |
| — | ET | Volitatud kaubasaatja |
| — | EL | Εγκεκριμένος αποστολέας |
| — | ES | Expedidor autorizado |
| — | FR | Expéditeur agréé |
| — | IT | Speditore autorizzato |
| — | LV | Atzītais nosūtītājs |
| — | LT | Įgaliotas siuntėjas |
| — | HU | Engedélyezett feladó |
| — | MT | Awtorizzat li jibgħat |
| — | NL | Toegelaten afzender |
| — | PL | Upoważniony nadawca |
| — | PT | Expedidor autorizado |
| — | SL | Pooblaščeni pošiljatelj |
| — | SK | Schválený odosielateľ |
| — | FI | Valtuutettu lähettäjä |
| — | SV | Godkänd avsändare |
| — | EN | Authorised consignor |
| — | IS | Viðurkenndur sendandi |
| — | NO | Autorisert avsender”. |

6.

Artikli 69 lõikes 1 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Schválený odesílatel

—

DA

Godkendt afsender

—

DE

Zugelassener Versender

—

ET

Volitatud kaubasaatja

—

EL

Εγκεκριμένος αποστολέας

—

ES

Expedidor autorizado

—

FR

Expéditeur agréé

—

IT

Speditore autorizzato

—

LV

Atzītais nosūtītājs

—

LT

Įgaliotas siuntėjas

—

HU

Engedélyezett feladó

—

MT

Awtorizzat li jibgħat

—

NL

Toegelaten afzender

—

PL

Upoważniony nadawca

—

PT

Expedidor autorizado

—

SL

Pooblaščeni pošiljatelj

—

SK

Schválený odosielateľ

—

FI

Valtuutettu lähettäjä

—

SV

Godkänd avsändare

—

EN

Authorised consignor

—

IS

Viðurkenndur sendandi

—

NO

Autorisert avsender”.

| 7. | Artikli 70 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Podpis se nevyžaduje |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Fritaget for underskrift |
| — | DE | Freistellung von der Unterschriftsleistung |
| — | ET | Allkirjanõudest loobutud |
| — | EL | Δεν απαιτείται υπογραφή |
| — | ES | Dispensa de firma |
| — | FR | Dispense de signature |
| — | IT | Dispensa dalla firma |
| — | LV | Derīgs bez paraksta |
| — | LT | Leista nepasirašyti |
| — | HU | Aláírás alól mentesítve |
| — | MT | Firma mhux meħtieġa |
| — | NL | Van ondertekening vrijgesteld |
| — | PL | Zwolniony ze składania podpisu |
| — | PT | Dispensada a assinatura |
| — | SL | Opustitev podpisa |
| — | SK | Oslobodenie od podpisu |
| — | FI | Vapautettu allekirjoituksesta |
| — | SV | Befrielse från underskrift |
| — | EN | Signature waived |
| — | IS | Undanþegið undirskrift |
| — | NO | Fritatt for underskrift”. |

7.

Artikli 70 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Podpis se nevyžaduje

—

DA

Fritaget for underskrift

—

DE

Freistellung von der Unterschriftsleistung

—

ET

Allkirjanõudest loobutud

—

EL

Δεν απαιτείται υπογραφή

—

ES

Dispensa de firma

—

FR

Dispense de signature

—

IT

Dispensa dalla firma

—

LV

Derīgs bez paraksta

—

LT

Leista nepasirašyti

—

HU

Aláírás alól mentesítve

—

MT

Firma mhux meħtieġa

—

NL

Van ondertekening vrijgesteld

—

PL

Zwolniony ze składania podpisu

—

PT

Dispensada a assinatura

—

SL

Opustitev podpisa

—

SK

Oslobodenie od podpisu

—

FI

Vapautettu allekirjoituksesta

—

SV

Befrielse från underskrift

—

EN

Signature waived

—

IS

Undanþegið undirskrift

—

NO

Fritatt for underskrift”.

| 8. | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2.8 esimeses taandes asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | ZÁKAZ SOUBORNÉ JISTOTY |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | DA | FORBUD MOD SAMLET KAUTION |
| — | DE | GESAMTBÜRGSCHAFT UNTERSAGT |
| — | ET | ÜLDTAGATISE KASUTAMINE KEELATUD |
| — | EL | ΑΠΑΓΟΡΕΥΕΤΑΙ Η ΣΥΝΟΛΙΚΗ ΕΓΓΥΗΣΗ |
| — | ES | GARANTÍA GLOBAL PROHIBIDA |
| — | FR | GARANTIE GLOBALE INTERDITE |
| — | IT | GARANZIA GLOBALE VIETATA |
| — | LV | VISPĀRĒJS GALVOJUMS AIZLIEGTS |
| — | LT | NAUDOTI BENDRĄJĄ GARANTIJĄ UŽDRAUSTA |
| — | HU | ÖSSZKEZESSÉG TILALMA |
| — | MT | MHUX PERMESSA GARANZIJA KOMPRENSIVA |
| — | NL | DOORLOPENDE ZEKERHEID VERBODEN |
| — | PL | ZAKAZ KORZYSTANIA Z GWARANCJI GENERALNEJ |
| — | PT | GARANTIA GLOBAL PROIBIDA |
| — | SL | PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE |
| — | SK | ZÁKAZ CELKOVEJ ZÁRUKY |
| — | FI | YLEISVAKUUDEN KÄYTTÖ KIELLETTY |
| — | SV | SAMLAD SÄKERHET FÖRBJUDEN |
| — | EN | COMPREHENSIVE GUARANTEE PROHIBITED |
| — | IS | ALLSHERJARTRYGGING BÖNNUÐ |
| — | NO | FORBUD MOT BRUK AV UNIVERSALGARANTI”; |

8.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2.8 esimeses taandes asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

ZÁKAZ SOUBORNÉ JISTOTY

—

DA

FORBUD MOD SAMLET KAUTION

—

DE

GESAMTBÜRGSCHAFT UNTERSAGT

—

ET

ÜLDTAGATISE KASUTAMINE KEELATUD

—

EL

ΑΠΑΓΟΡΕΥΕΤΑΙ Η ΣΥΝΟΛΙΚΗ ΕΓΓΥΗΣΗ

—

ES

GARANTÍA GLOBAL PROHIBIDA

—

FR

GARANTIE GLOBALE INTERDITE

—

IT

GARANZIA GLOBALE VIETATA

—

LV

VISPĀRĒJS GALVOJUMS AIZLIEGTS

—

LT

NAUDOTI BENDRĄJĄ GARANTIJĄ UŽDRAUSTA

—

HU

ÖSSZKEZESSÉG TILALMA

—

MT

MHUX PERMESSA GARANZIJA KOMPRENSIVA

—

NL

DOORLOPENDE ZEKERHEID VERBODEN

—

PL

ZAKAZ KORZYSTANIA Z GWARANCJI GENERALNEJ

—

PT

GARANTIA GLOBAL PROIBIDA

—

SL

PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE

—

SK

ZÁKAZ CELKOVEJ ZÁRUKY

—

FI

YLEISVAKUUDEN KÄYTTÖ KIELLETTY

—

SV

SAMLAD SÄKERHET FÖRBJUDEN

—

EN

COMPREHENSIVE GUARANTEE PROHIBITED

—

IS

ALLSHERJARTRYGGING BÖNNUÐ

—

NO

FORBUD MOT BRUK AV UNIVERSALGARANTI”;

| b) | punktis 4.3 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | NEOMEZENÉ POUŽITÍ |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | UBEGRÆNSET ANVENDELSE |
| — | DE | UNBESCHRÄNKTE VERWENDUNG |
| — | ET | PIIRAMATU KASUTAMINE |
| — | EL | ΑΠΕΡΙΟΡΙΣΤΗ ΧΡΗΣΗ |
| — | ES | UTILIZACIÓN NO LIMITADA |
| — | FR | UTILISATION NON LIMITÉE |
| — | IT | UTILIZZAZIONE NON LIMITATA |
| — | LV | NEIEROBEŽOTS IZMANTOJUMS |
| — | LT | NEAPRIBOTAS NAUDOJIMAS |
| — | HU | KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ESŐ HASZNÁLAT |
| — | MT | UŻU MHUX RISTRETT |
| — | NL | GEBRUIK ONBEPERKT |
| — | PL | NIEOGRANICZONE KORZYSTANIE |
| — | PT | UTILIZAÇÃO ILIMITADA |
| — | SL | NEOMEJENA UPORABA |
| — | SK | NEOBMEDZENÉ POUŽITIE |
| — | FI | KÄYTTÖÄ EI RAJOITETTU |
| — | SV | OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING |
| — | EN | UNRESTRICTED USE |
| — | IS | ÓTAKMÖRKUÐ NOTKUN |
| — | NO | UBEGRENSET BRUK”. |

b)

punktis 4.3 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

NEOMEZENÉ POUŽITÍ

—

DA

UBEGRÆNSET ANVENDELSE

—

DE

UNBESCHRÄNKTE VERWENDUNG

—

ET

PIIRAMATU KASUTAMINE

—

EL

ΑΠΕΡΙΟΡΙΣΤΗ ΧΡΗΣΗ

—

ES

UTILIZACIÓN NO LIMITADA

—

FR

UTILISATION NON LIMITÉE

—

IT

UTILIZZAZIONE NON LIMITATA

—

LV

NEIEROBEŽOTS IZMANTOJUMS

—

LT

NEAPRIBOTAS NAUDOJIMAS

—

HU

KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ESŐ HASZNÁLAT

—

MT

UŻU MHUX RISTRETT

—

NL

GEBRUIK ONBEPERKT

—

PL

NIEOGRANICZONE KORZYSTANIE

—

PT

UTILIZAÇÃO ILIMITADA

—

SL

NEOMEJENA UPORABA

—

SK

NEOBMEDZENÉ POUŽITIE

—

FI

KÄYTTÖÄ EI RAJOITETTU

—

SV

OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING

—

EN

UNRESTRICTED USE

—

IS

ÓTAKMÖRKUÐ NOTKUN

—

NO

UBEGRENSET BRUK”.

---

B LISA

II liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Vystaveno dodatečně |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Udstedt efterfølgende |
| — | DE | Nachträglich ausgestellt |
| — | ET | Välja antud tagasiulatuvalt |
| — | EL | Εκδοθέν εκ των υστέρων |
| — | ES | Expedido a posteriori |
| — | FR | Délivré a posteriori |
| — | IT | Rilasciato a posteriori |
| — | LV | Izsniegts retrospektīvi |
| — | LT | Retrospektyvusis išdavimas |
| — | HU | Kiadva visszamenőleges hatállyal |
| — | MT | Maħruġ b’mod retrospettiv |
| — | NL | Achteraf afgegeven |
| — | PL | Wystawione retrospektywnie |
| — | PT | Emitido a posteriori |
| — | SL | Izdano naknadno |
| — | SK | Vyhotovené dodatočne |
| — | FI | Annettu jälkikäteen |
| — | SV | Utfärdat i efterhand |
| — | EN | Issued retroactively |
| — | IS | Útgefið eftir á |
| — | NO | Utstedt i etterhånd”. |

1.

Artikli 4 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Vystaveno dodatečně

—

DA

Udstedt efterfølgende

—

DE

Nachträglich ausgestellt

—

ET

Välja antud tagasiulatuvalt

—

EL

Εκδοθέν εκ των υστέρων

—

ES

Expedido a posteriori

—

FR

Délivré a posteriori

—

IT

Rilasciato a posteriori

—

LV

Izsniegts retrospektīvi

—

LT

Retrospektyvusis išdavimas

—

HU

Kiadva visszamenőleges hatállyal

—

MT

Maħruġ b’mod retrospettiv

—

NL

Achteraf afgegeven

—

PL

Wystawione retrospektywnie

—

PT

Emitido a posteriori

—

SL

Izdano naknadno

—

SK

Vyhotovené dodatočne

—

FI

Annettu jälkikäteen

—

SV

Utfärdat i efterhand

—

EN

Issued retroactively

—

IS

Útgefið eftir á

—

NO

Utstedt i etterhånd”.

| 2. | Artikli 16 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Schválený odesílatel |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Godkendt afsender |
| — | DE | Zugelassener Versender |
| — | ET | Volitatud kaubasaatja |
| — | EL | Εγκεκριμένος αποστολέας |
| — | ES | Expedidor autorizado |
| — | FR | Expéditeur agréé |
| — | IT | Speditore autorizzato |
| — | LV | Atzītais nosūtītājs |
| — | LT | Įgaliotas siuntėjas |
| — | HU | Engedélyezett feladó |
| — | MT | Awtoriżżat li jibgħat |
| — | NL | Toegelaten afzender |
| — | PL | Upoważniony nadawca |
| — | PT | Expedidor autorizado |
| — | SL | Pooblaščeni pošiljatelj |
| — | SK | Schválený odosielateľ |
| — | FI | Valtuutettu lähettäjä |
| — | SV | Godkänd avsändare |
| — | EN | Authorised consignor |
| — | IS | Viðurkenndur sendandi |
| — | NO | Autorisert avsender”. |

2.

Artikli 16 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Schválený odesílatel

—

DA

Godkendt afsender

—

DE

Zugelassener Versender

—

ET

Volitatud kaubasaatja

—

EL

Εγκεκριμένος αποστολέας

—

ES

Expedidor autorizado

—

FR

Expéditeur agréé

—

IT

Speditore autorizzato

—

LV

Atzītais nosūtītājs

—

LT

Įgaliotas siuntėjas

—

HU

Engedélyezett feladó

—

MT

Awtoriżżat li jibgħat

—

NL

Toegelaten afzender

—

PL

Upoważniony nadawca

—

PT

Expedidor autorizado

—

SL

Pooblaščeni pošiljatelj

—

SK

Schválený odosielateľ

—

FI

Valtuutettu lähettäjä

—

SV

Godkänd avsändare

—

EN

Authorised consignor

—

IS

Viðurkenndur sendandi

—

NO

Autorisert avsender”.

| 3. | Artikli 17 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Podpis se nevyžaduje |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Fritaget for underskrift |
| — | DE | Freistellung von der Unterschriftsleistung |
| — | ET | Allkirjanõudest loobutud |
| — | EL | Δεν απαιτείται υπογραφή |
| — | ES | Dispensa de firma |
| — | FR | Dispense de signature |
| — | IT | Dispensa dalla firma |
| — | LV | Derīgs bez paraksta |
| — | LT | Leista nepasirašyti |
| — | HU | Aláírás alól mentesítve |
| — | MT | Firma mhux meħtieġa |
| — | NL | Van ondertekening vrijgesteld |
| — | PL | Zwolniony ze składania podpisu |
| — | PT | Dispensada a assinatura |
| — | SL | Opustitev podpisa |
| — | SK | Oslobodenie od podpisu |
| — | FI | Vapautettu allekirjoituksesta |
| — | SV | Befrielse från underskrift |
| — | EN | Signature waived |
| — | IS | Undanþegið undirskrift |
| — | NO | Fritatt for underskrift”. |

3.

Artikli 17 lõikes 2 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Podpis se nevyžaduje

—

DA

Fritaget for underskrift

—

DE

Freistellung von der Unterschriftsleistung

—

ET

Allkirjanõudest loobutud

—

EL

Δεν απαιτείται υπογραφή

—

ES

Dispensa de firma

—

FR

Dispense de signature

—

IT

Dispensa dalla firma

—

LV

Derīgs bez paraksta

—

LT

Leista nepasirašyti

—

HU

Aláírás alól mentesítve

—

MT

Firma mhux meħtieġa

—

NL

Van ondertekening vrijgesteld

—

PL

Zwolniony ze składania podpisu

—

PT

Dispensada a assinatura

—

SL

Opustitev podpisa

—

SK

Oslobodenie od podpisu

—

FI

Vapautettu allekirjoituksesta

—

SV

Befrielse från underskrift

—

EN

Signature waived

—

IS

Undanþegið undirskrift

—

NO

Fritatt for underskrift”.

---

C LISA

III liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:
  “5.   Üksiktagatisel kasutatava keele määravad kindlaks selle riigi pädevad asutused, kus asub tagatistolliasutus.” |
| --- | --- |

1.

Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:

“5.   Üksiktagatisel kasutatava keele määravad kindlaks selle riigi pädevad asutused, kus asub tagatistolliasutus.”

| 2. | A7 lisa II jaotise I jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | lahtri 2 kolmandas lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Různé |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Diverse |
| — | DE | Verschiedene |
| — | ET | Erinevad |
| — | EL | διάφορα |
| — | ES | Varios |
| — | FR | Divers |
| — | IT | Vari |
| — | LV | Dažādi |
| — | LT | Įvairūs |
| — | HU | Többféle |
| — | MT | Diversi |
| — | NL | Diverse |
| — | PL | Różne |
| — | PT | Diversos |
| — | SL | Razno |
| — | SK | Rôzni |
| — | FI | Useita |
| — | SV | Flera |
| — | EN | Various |
| — | IS | Ýmis |
| — | NO | Diverse”; |

2.

A7 lisa II jaotise I jagu muudetakse järgmiselt:

a)

lahtri 2 kolmandas lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Různé

—

DA

Diverse

—

DE

Verschiedene

—

ET

Erinevad

—

EL

διάφορα

—

ES

Varios

—

FR

Divers

—

IT

Vari

—

LV

Dažādi

—

LT

Įvairūs

—

HU

Többféle

—

MT

Diversi

—

NL

Diverse

—

PL

Różne

—

PT

Diversos

—

SL

Razno

—

SK

Rôzni

—

FI

Useita

—

SV

Flera

—

EN

Various

—

IS

Ýmis

—

NO

Diverse”;

| b) | lahtri 31 esimeses lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Volně loženo |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Bulk |
| — | DE | Lose |
| — | ET | Pakendamata |
| — | EL | χύμα |
| — | ES | A granel |
| — | FR | Vrac |
| — | IT | Alla rinfusa |
| — | LV | Berams |
| — | LT | Nesupakuota |
| — | HU | Ömlesztett |
| — | MT | Bil-kwantitá |
| — | NL | Los gestort |
| — | PL | Luzem |
| — | PT | A granel |
| — | SL | Razsuto |
| — | SK | Voľne |
| — | FI | Irtotavaraa |
| — | SV | Bulk |
| — | EN | Bulk |
| — | IS | Vara í lausu |
| — | NO | Bulk”; |

b)

lahtri 31 esimeses lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Volně loženo

—

DA

Bulk

—

DE

Lose

—

ET

Pakendamata

—

EL

χύμα

—

ES

A granel

—

FR

Vrac

—

IT

Alla rinfusa

—

LV

Berams

—

LT

Nesupakuota

—

HU

Ömlesztett

—

MT

Bil-kwantitá

—

NL

Los gestort

—

PL

Luzem

—

PT

A granel

—

SL

Razsuto

—

SK

Voľne

—

FI

Irtotavaraa

—

SV

Bulk

—

EN

Bulk

—

IS

Vara í lausu

—

NO

Bulk”;

| c) | lahtris 40 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Různé |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Diverse |
| — | DE | Verschiedene |
| — | ET | Erinevad |
| — | EL | διάφορα |
| — | ES | Varios |
| — | FR | Divers |
| — | IT | Vari |
| — | LV | Dažādi |
| — | LT | Įvairūs |
| — | HU | Többféle |
| — | MT | Diversi |
| — | NL | Diverse |
| — | PL | Różne |
| — | PT | Diversos |
| — | SL | Razno |
| — | SK | Rôzne |
| — | FI | Useita |
| — | SV | Flera |
| — | EN | Various |
| — | IS | Ýmis |
| — | NO | Diverse”. |

c)

lahtris 40 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Různé

—

DA

Diverse

—

DE

Verschiedene

—

ET

Erinevad

—

EL

διάφορα

—

ES

Varios

—

FR

Divers

—

IT

Vari

—

LV

Dažādi

—

LT

Įvairūs

—

HU

Többféle

—

MT

Diversi

—

NL

Diverse

—

PL

Różne

—

PT

Diversos

—

SL

Razno

—

SK

Rôzne

—

FI

Useita

—

SV

Flera

—

EN

Various

—

IS

Ýmis

—

NO

Diverse”.

| 3. | A8 lisa B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | lahtris 2 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Různé |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Diverse |
| — | DE | Verschiedene |
| — | ET | Erinevad |
| — | EL | διάφορα |
| — | ES | Varios |
| — | FR | Divers |
| — | IT | Vari |
| — | LV | Dažādi |
| — | LT | Įvairūs |
| — | HU | Többféle |
| — | MT | Diversi |
| — | NL | Diverse |
| — | PL | Różne |
| — | PT | Diversos |
| — | SL | Razno |
| — | SK | Rôzni |
| — | FI | Useita |
| — | SV | Flera |
| — | EN | Various |
| — | IS | Ýmis |
| — | NO | Diverse”; |

3.

A8 lisa B osa muudetakse järgmiselt:

a)

lahtris 2 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Různé

—

DA

Diverse

—

DE

Verschiedene

—

ET

Erinevad

—

EL

διάφορα

—

ES

Varios

—

FR

Divers

—

IT

Vari

—

LV

Dažādi

—

LT

Įvairūs

—

HU

Többféle

—

MT

Diversi

—

NL

Diverse

—

PL

Różne

—

PT

Diversos

—

SL

Razno

—

SK

Rôzni

—

FI

Useita

—

SV

Flera

—

EN

Various

—

IS

Ýmis

—

NO

Diverse”;

| b) | lahtri 14 esimeses lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Odesílatel |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Afsender |
| — | DE | Versender |
| — | ET | Saatja |
| — | EL | αποστολέας |
| — | ES | Expedidor |
| — | FR | Expéditeur |
| — | IT | Speditore |
| — | LV | Nosūtītājs |
| — | LT | Siuntėjas |
| — | HU | Feladó |
| — | MT | Min jikkonsenja |
| — | NL | Afzender |
| — | PL | Nadawca |
| — | PT | Expedidor |
| — | SL | Pošiljatelj |
| — | SK | Odosielateľ |
| — | FI | Lähettäjä |
| — | SV | Avsändare |
| — | EN | Consignor |
| — | IS | Sendandi |
| — | NO | Avsender”; |

b)

lahtri 14 esimeses lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Odesílatel

—

DA

Afsender

—

DE

Versender

—

ET

Saatja

—

EL

αποστολέας

—

ES

Expedidor

—

FR

Expéditeur

—

IT

Speditore

—

LV

Nosūtītājs

—

LT

Siuntėjas

—

HU

Feladó

—

MT

Min jikkonsenja

—

NL

Afzender

—

PL

Nadawca

—

PT

Expedidor

—

SL

Pošiljatelj

—

SK

Odosielateľ

—

FI

Lähettäjä

—

SV

Avsändare

—

EN

Consignor

—

IS

Sendandi

—

NO

Avsender”;

| c) | lahtri 31 esimeses lõigus asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Volně loženo |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Bulk |
| — | DE | Lose |
| — | ET | Pakendamata |
| — | EL | χύμα |
| — | ES | A granel |
| — | FR | Vrac |
| — | IT | Alla rinfusa |
| — | LV | Berams |
| — | LT | Nesupakuota |
| — | HU | Ömlesztett |
| — | MT | Bil-kwantitá |
| — | NL | Los gestort |
| — | PL | Luzem |
| — | PT | A granel |
| — | SL | Razsuto |
| — | SK | Voľne |
| — | FI | Irtotavaraa |
| — | SV | Bulk |
| — | EN | Bulk |
| — | IS | Vara í lausu |
| — | NO | Bulk”. |

c)

lahtri 31 esimeses lõigus asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Volně loženo

—

DA

Bulk

—

DE

Lose

—

ET

Pakendamata

—

EL

χύμα

—

ES

A granel

—

FR

Vrac

—

IT

Alla rinfusa

—

LV

Berams

—

LT

Nesupakuota

—

HU

Ömlesztett

—

MT

Bil-kwantitá

—

NL

Los gestort

—

PL

Luzem

—

PT

A granel

—

SL

Razsuto

—

SK

Voľne

—

FI

Irtotavaraa

—

SV

Bulk

—

EN

Bulk

—

IS

Vara í lausu

—

NO

Bulk”.

| 4. | A9 lisa lahtris 51 asendatakse kohaldatavate koodide nimekiri järgmise nimekirjaga:






  “Belgia | BE |
| --- | --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | CZ |
| Taani | DK |
| Saksamaa | DE |
| Eesti | EE |
| Kreeka | GR |
| Hispaania | ES |
| Prantsusmaa | FR |
| Iirimaa | IE |
| Itaalia | IT |
| Küpros | CY |
| Läti | LV |
| Leedu | LT |
| Ungari | HU |
| Luksemburg | LU |
| Malta | MT |
| Holland | NL |
| Austria | AT |
| Poola | PL |
| Portugal | PT |
| Sloveenia | SI |
| Slovakkia | SK |
| Soome | FI |
| Rootsi | SE |
| Ühendkuningriik | GB |
| Island | IS |
| Norra | NO |
| Šveits | CH” |

4.

A9 lisa lahtris 51 asendatakse kohaldatavate koodide nimekiri järgmise nimekirjaga:

“Belgia

BE

Tšehhi Vabariik

CZ

Taani

DK

Saksamaa

DE

Eesti

EE

Kreeka

GR

Hispaania

ES

Prantsusmaa

FR

Iirimaa

IE

Itaalia

IT

Küpros

CY

Läti

LV

Leedu

LT

Ungari

HU

Luksemburg

LU

Malta

MT

Holland

NL

Austria

AT

Poola

PL

Portugal

PT

Sloveenia

SI

Slovakkia

SK

Soome

FI

Rootsi

SE

Ühendkuningriik

GB

Island

IS

Norra

NO

Šveits

CH”

| 5. | A9 lisa lahtris 52 asendatakse kohaldatavate koodide nimekiri järgmise nimekirjaga:







  Olukord | Kood | Muud märked |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagatise esitamisest vabastamine
  (I liite artikkel 57) | 0 | — | tagatisest vabastamise sertifikaadi number |

5.

A9 lisa lahtris 52 asendatakse kohaldatavate koodide nimekiri järgmise nimekirjaga:

Olukord

Kood

Muud märked

Tagatise esitamisest vabastamine

(I liite artikkel 57)

0

—

tagatisest vabastamise sertifikaadi number

Üldtagatis

1

| — | üldtagatise sertifikaadi number |
| --- | --- |

—

üldtagatise sertifikaadi number

| — | tagatistolliasutus |
| --- | --- |

—

tagatistolliasutus

Käendaja esitatav üksiktagatis

2

| — | viide tagatisega seotud kohustusele |
| --- | --- |

—

viide tagatisega seotud kohustusele

| — | tagatistolliasutus |
| --- | --- |

—

tagatistolliasutus

Sularahas makstav üksiktagatis

3

Maksekviitungina esitatav üksiktagatis

4

| — | üksiktagatise maksekviitungi number |
| --- | --- |

—

üksiktagatise maksekviitungi number

Tagatise esitamisest vabastamine

(I liite artikkel 7)

6

Tagatise esitamisest vabastamine kokkuleppel (konventsiooni artikli 10 lõike 2 punkt a)

A

Tagatise esitamisest vabastatakse lähtetolliasutuse ja vahetolliasutuse vahelisel teekonnal (konventsiooni artikli 10 lõike 2 punkt b)

7

I liite IV lisa punktis 3 korduvat liiki üksiktagatis

9

| — | viide tagatisega seotud kohustusele |
| --- | --- |

—

viide tagatisega seotud kohustusele

| — | tagatistolliasutus |
| --- | --- |

—

tagatistolliasutus

| 6. | B1 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  “B1 LISA
  ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR |
| --- | --- |

6.

B1 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

“B1 LISA

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR

Image

Image

Image

| 7. | B2 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  “B2 LISA
  ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR |
| --- | --- |

7.

B2 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

“B2 LISA

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR

Image

Image

Image

| 8. | B4 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  “B4 LISA
  ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR |
| --- | --- |

8.

B4 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

“B4 LISA

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR

Image

Image

| 9. | B5 lisa lahtris 7 jäetakse välja sõnad “Ungari”, “Poola”, “Slovakkia” ja “Tšehhi Vabariik”. |
| --- | --- |

9.

B5 lisa lahtris 7 jäetakse välja sõnad “Ungari”, “Poola”, “Slovakkia” ja “Tšehhi Vabariik”.

| 10. | B6 lisa lahtris 6 jäetakse välja sõnad “Ungari”, “Poola”, “Slovakkia” ja “Tšehhi Vabariik”. |
| --- | --- |

10.

B6 lisa lahtris 6 jäetakse välja sõnad “Ungari”, “Poola”, “Slovakkia” ja “Tšehhi Vabariik”.

| 11. | B7 lisa punktis 1.2.1 asendatakse kanded järgmisega:







  “— | CS | Omezená platnost |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DA | Begrænset gyldighed |
| — | DE | Beschränkte Geltung |
| — | ET | Piiratud kehtivus |
| — | EL | Περιορισμένη ισχύς |
| — | ES | Validez limitada |
| — | FR | Validité limitée |
| — | IT | Validità limitata |
| — | LV | Ierobežots derīgums |
| — | LT | Galiojimas apribotas |
| — | HU | Korlátozott érvényű |
| — | MT | Validità limitata |
| — | NL | Beperkte geldigheid |
| — | PL | Ograniczona ważność |
| — | PT | Validade limitada |
| — | SL | Omejena veljavnost |
| — | SK | Obmedzená platnost’ |
| — | FI | Voimassa rajoitetusti |
| — | SV | Begränsad giltighet |
| — | EN | Limited validity |
| — | IS | Takmarkað gildissvið |
| — | NO | Begrenset gyldighet”. |

11.

B7 lisa punktis 1.2.1 asendatakse kanded järgmisega:

“—

CS

Omezená platnost

—

DA

Begrænset gyldighed

—

DE

Beschränkte Geltung

—

ET

Piiratud kehtivus

—

EL

Περιορισμένη ισχύς

—

ES

Validez limitada

—

FR

Validité limitée

—

IT

Validità limitata

—

LV

Ierobežots derīgums

—

LT

Galiojimas apribotas

—

HU

Korlátozott érvényű

—

MT

Validità limitata

—

NL

Beperkte geldigheid

—

PL

Ograniczona ważność

—

PT

Validade limitada

—

SL

Omejena veljavnost

—

SK

Obmedzená platnost’

—

FI

Voimassa rajoitetusti

—

SV

Begränsad giltighet

—

EN

Limited validity

—

IS

Takmarkað gildissvið

—

NO

Begrenset gyldighet”.

| 12. | D1 lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | atribuudi “Identifitseerimisnumber” selgitus andmerühma OPERAATOR vastutav printsipaal asendatakse järgmise tekstiga:
  “Seda atribuuti kasutatakse siis, kui andmerühm “Tulemuse kontroll” sisaldab koodi A3 või kui kasutatakse atribuuti “NRG”.”; |
| --- | --- | --- |

12.

D1 lisa muudetakse järgmiselt:

a)

atribuudi “Identifitseerimisnumber” selgitus andmerühma OPERAATOR vastutav printsipaal asendatakse järgmise tekstiga:

“Seda atribuuti kasutatakse siis, kui andmerühm “Tulemuse kontroll” sisaldab koodi A3 või kui kasutatakse atribuuti “NRG”.”;

| b) | andmerühma GARANTII atribuudi “garantii tüüp” tüüp/pikkus on asendatud järgmisega:
  “Tüüp/pikkus: an1”; |
| --- | --- |

b)

andmerühma GARANTII atribuudi “garantii tüüp” tüüp/pikkus on asendatud järgmisega:

“Tüüp/pikkus: an1”;

| c) | atribuudi “NRG” tüüp/pikkus asendatakse järgmisega:
  “Tüüp/pikkus: an ..24”. |
| --- | --- |

c)

atribuudi “NRG” tüüp/pikkus asendatakse järgmisega:

“Tüüp/pikkus: an ..24”.

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/59

---

EÜ-EFTA ÜHISKOMITEE
  ÜHISTRANSIIDI OTSUS nr 2/2005,

17. juuni 2005,

millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

(2005/559/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lähetatava transpordivahendi andmed ja riikkondsus on kohustuslik teave, mis tuleb kanda transiidideklaratsiooni lahtrisse 18. |
| --- | --- |

(1)

Lähetatava transpordivahendi andmed ja riikkondsus on kohustuslik teave, mis tuleb kanda transiidideklaratsiooni lahtrisse 18.

| (2) | Tiheda liiklusega konteineriterminalides võib juhtuda, et transiidiformaalsuste täitmise ajal pole veel teada, millist transpordivahendit maanteetranspordiks kasutatakse. Sellegipoolest on olemas transiidideklaratsiooni kantavate kaupade vedamiseks kasutatava konteineri andmed ning need on juba märgitud deklaratsiooni lahtris 31. |
| --- | --- |

(2)

Tiheda liiklusega konteineriterminalides võib juhtuda, et transiidiformaalsuste täitmise ajal pole veel teada, millist transpordivahendit maanteetranspordiks kasutatakse. Sellegipoolest on olemas transiidideklaratsiooni kantavate kaupade vedamiseks kasutatava konteineri andmed ning need on juba märgitud deklaratsiooni lahtris 31.

| (3) | Kõnealuste asjaolude tõttu ja arvestades, et kaupu saab eespool kirjeldatud viisil kontrollida, tuleks võimaldada asjakohast paindlikkust lubades jätta täitmata transiidideklaratsiooni lahtri 18, kui on võimalik tagada, et nõuetekohased andmed kantakse asjakohasesse lahtrisse hiljem. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste asjaolude tõttu ja arvestades, et kaupu saab eespool kirjeldatud viisil kontrollida, tuleks võimaldada asjakohast paindlikkust lubades jätta täitmata transiidideklaratsiooni lahtri 18, kui on võimalik tagada, et nõuetekohased andmed kantakse asjakohasesse lahtrisse hiljem.

| (4) | Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni A7 lisa III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2005.

Bern, 17. juuni 2005

Ühiskomitee nimel

esimees

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2. Konventsiooni on viimati muudetud otsusega nr 2/2002 (EÜT L 4, 9.1.2003, lk 18).

1

---

LISA

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni A7 lisa III liite II jaotise I punktis lisatakse lahtri 18 selgitavasse märkusesse järgmine teine lõik:

“Kui kaupu veetakse maanteesõidukitega transporditavates mahutites, võivad pädevad asutused lubada printsipaalil jätta käesoleva lahtri tühjaks, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni täitmisel logistilistel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi andmeid ja riikkondsust ning kui lepinguosalised saavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.”

---

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/61

---

EÜ-EFTA ÜHISKOMITEE ÜHISTRANSIIDI OTSUS nr 3/2005,

17. juuni 2005,

millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

(2005/560/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (edaspidi “konventsioon”), (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Konventsiooni III liite D2 lisas on pakendikoodide loetelu, mis põhineb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni augusti 1994. aasta soovituse nr 21/rev 1 (edaspidi “soovitus”) V lisal. |
| --- | --- |

(1)

Konventsiooni III liite D2 lisas on pakendikoodide loetelu, mis põhineb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni augusti 1994. aasta soovituse nr 21/rev 1 (edaspidi “soovitus”) V lisal.

| (2) | Soovituse V lisas käsitletavat pakkeüksuse koodide loetelu on pärast selle kasutuselevõttu mitu korda läbi vaadatud, et paremini täita kaubandus- ja transporditavade arendamise nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Soovituse V lisas käsitletavat pakkeüksuse koodide loetelu on pärast selle kasutuselevõttu mitu korda läbi vaadatud, et paremini täita kaubandus- ja transporditavade arendamise nõudeid.

| (3) | Soovituse viimane versioon (4. versioon) avaldati 2002. aasta mais. |
| --- | --- |

(3)

Soovituse viimane versioon (4. versioon) avaldati 2002. aasta mais.

| (4) | Et võimaldada ettevõtjatel kõige ajakohastatuma teabe kasutamist ning seeläbi nii palju kui võimalik ühtlustada konventsiooni kohaldavate riikide äri- ja haldustavasid, on oluline tagada, et transiidideklaratsioonides pakendite liikide tähistamiseks kasutatavad pakkeüksuse koodid vastaksid soovituse V lisale. |
| --- | --- |

(4)

Et võimaldada ettevõtjatel kõige ajakohastatuma teabe kasutamist ning seeläbi nii palju kui võimalik ühtlustada konventsiooni kohaldavate riikide äri- ja haldustavasid, on oluline tagada, et transiidideklaratsioonides pakendite liikide tähistamiseks kasutatavad pakkeüksuse koodid vastaksid soovituse V lisale.

| (5) | Konventsiooni III liite D2 lisa sisaldab samuti viidet ISO kahetähelistele riigikoodidele, nagu on määratletud 1. jaanuari 1996. aasta standardis ISO-3166, mida on korduvalt ajakohastatud, mistõttu tuleks tagada transiidideklaratsioonides kasutatavate riigikoodide loetelu vastavus viimasele kättesaadavale ISO-3166 versioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni III liite D2 lisa sisaldab samuti viidet ISO kahetähelistele riigikoodidele, nagu on määratletud 1. jaanuari 1996. aasta standardis ISO-3166, mida on korduvalt ajakohastatud, mistõttu tuleks tagada transiidideklaratsioonides kasutatavate riigikoodide loetelu vastavus viimasele kättesaadavale ISO-3166 versioonile.

| (6) | Seetõttu tuleks asjaomaseid sätteid vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks asjaomaseid sätteid vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni III liite D1 ja D2 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2005

Bern, 17. juuni 2005

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2. Konventsiooni on viimati muudetud otsusega nr 2/2002 (EÜT L 4, 9.1.2003, lk 18).

1

---

LISA

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni III liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | D1 lisa II jaotise punktis B asendatakse atribuudi “Pakendi liik” selgitav tekst järgmisega:
  “Tüüp/pikkus: an2
  Tuleb kasutada D2 lisas esitatud pakkeüksuse koode.” |
| --- | --- |

1.

D1 lisa II jaotise punktis B asendatakse atribuudi “Pakendi liik” selgitav tekst järgmisega:

“Tüüp/pikkus: an2

Tuleb kasutada D2 lisas esitatud pakkeüksuse koode.”

| 2. | D2 lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   RIIGIKOODID (CNT)
  Kohaldatakse ISO kahetähelist riigikoodi vastavalt 1997. aasta ISO-3166-1 standardile ja hilisematele ajakohastamistele.” |
| --- | --- |

2.

D2 lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

“1.   RIIGIKOODID (CNT)

Kohaldatakse ISO kahetähelist riigikoodi vastavalt 1997. aasta ISO-3166-1 standardile ja hilisematele ajakohastamistele.”

| 3. | D2 lisa punkt 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   PAKKEÜKSUSE KOOD
  (UNECE mai 2002. aasta soovitus nr 21/rev 4)






  Aam | HG |
| --- | --- | --- |
| Aedik | PF |
| Aerosool | AE |
| Alumiiniumkast | 4B |
| Alus | PX |
| Alus, 100 × 100 cm | AH |
| Alus, moodulitena, servad 80 × 100 cm | PD |
| Alus, moodulitena, servad 80 × 120 cm | PE |
| Alus, moodulitena, servad 80 × 60 cm | AF |
| Alus, polüetüleenkiles | AG |
| Alus, riidenagi | RJ |
| Alusega kast | ED |
| Alusega kast, kartongist | EF |
| Alusega kast, metallist | EH |
| Alusega kast, plastist | EG |
| Alusega kast, puust | EE |
| Alus-karp | PB |
| Ampull, kaitsmata | AM |
| Ampull, kaitstud | AP |
| Ankur | KG |
| Balloon | DN |
| Balloon, kaitsmata | BF |
| Balloon, kaitstud | BP |
| Balloonpudel, kaitsmata | CO |
| Balloonpudel, kaitstud | CP |
| Džuutkott | JT |
| Esitluspakend, kartongist | IB |
| Esitluspakend, metallist | ID |
| Esitluspakend, plastist | IC |
| Esitluspakend, puidust | IA |
| Filmipakk | FP |
| Gaas (1 031 millibaari ja 15°C) mahtkaubana | VG |
| Gaasipudel | GB |
| Haspel | RL |
| Kaart | CM |
| Kalakorv | CE |
| Kandetala | GI |
| Kandetalad kimbus/kobaras/puntras | GZ |
| Kandik | PU |
| Kandik, kahe katmata tasapinnaga, kartongist | DY |
| Kandik, kahe katmata tasapinnaga, plastist | DW |
| Kandik, kahe katmata tasapinnaga, puidust | DX |
| Kandik, ühe katmata tasapinnaga, kartongist | DV |
| Kandik, ühe katmata tasapinnaga, plastist | DS |
| Kandik, ühe katmata tasapinnaga, polüstüreenist | DU |
| Kandik, ühe katmata tasapinnaga, puidust | DT |
| Kanister | CI |
| Kanister, plastist | 3H |
| Kanister, plastist, eemaldatava ülaosaga | QN |
| Kanister, plastist, mitte-eemaldatava ülaosaga | QM |
| Kanister, ristkülikukujuline | JC |
| Kanister, silindriline | JY |
| Kanister, terasest | 3A |
| Kanister, terasest, eemaldatava ülaosaga | QL |
| Kanister, terasest, mitte-eemaldatava ülaosaga | QK |
| Kann | JG |
| Kann | PH |
| Kapsel | AV |
| Karikas | CU |
| Karkasskast | SK |
| Kartongkast mahtkauba jaoks | DK |
| Kassett | CQ |
| Kast | BI |
| Kast vedelike hoidmiseks | BW |
| Kast, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox | DH |
| Kast, soojusisolatsiooniga | EI |
| Kate | CV |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, alumiiniumist | WD |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, alumiiniumist, survestatud > 10 kpa | WH |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, alumiiniumist, vedelike hoidmiseks | WL |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, elastne | ZU |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist | AA |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, eraldiseisev, kuivainete jaoks | ZF |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, eraldiseisev, survestatud | ZH |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, eraldiseisev, vedelike hoidmiseks | ZK |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, seadmetega varustatud, kuivainete jaoks | ZD |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, seadmetega varustatud, survestatud | ZG |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, seadmetega varustatud, vedelike hoidmiseks | ZJ |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend | ZS |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, elastne plastik, kuivainete jaoks | ZM |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, elastne plastik, survestatud | ZP |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, elastne plastik, vedelike hoidmiseks | ZR |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, jäik plastik, kuivainete jaoks | ZL |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, jäik plastik, survestatud | ZN |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, jäik plastik, vedelike hoidmiseks | ZQ |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, looduslikust puidust | ZW |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, looduslikust puidust, vooderdisega | WU |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, metallist | WF |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, metallist, surve 10 kpa | WJ |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, metallist, vedelike hoidmiseks | WM |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, mitmekordsest paberist | ZA |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, mitmekordsest paberist, veekindel | ZC |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, muust metallist kui teras | ZV |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastkilest | WS |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, kaetud | WP |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, kaetud ja voodriga | WR |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, katmata ja voodrita | WN |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, voodriga | WQ |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, puitkiudplaadist | ZT |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, kaetud | WV |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, kaetud ja voodriga | WX |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, katmata ja voodrita | WT |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, voodriga | WW |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, terasest | WC |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, terasest, survestatud > 10 kpa | WG |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, terasest, vedelike hoidmiseks | WK |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, vineerist | ZX |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, vineerist, vooderdisega | WY |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, ümbertöödeldud puidust | ZY |
| Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, ümbertöödeldud puidust, vooderdisega | WZ |
| Keskmise suurusega mahtlastikonteiner (Keskmine mahuti puistematerjali jaoks) | WA |
| Kilekott | XD |
| Kimp | BE |
| Kimp | TS |
| Kirn | CC |
| Kirst | CJ |
| Kitsakaelaline korvpudel | FL |
| Kobar | BH |
| Kohver | SU |
| Komplekt | SX |
| Konteiner, määratletakse üksnes transpordivahendina | CN |
| Korv | BK |
| Korvpudel | WB |
| Korvpudel, kaitsmata | DJ |
| Korvpudel, kaitstud | DP |
| Kotike | SH |
| Kott | BG |
| Kott, elastne pakend | FX |
| Laastukorv | PJ |
| Laegas | CF |
| Lahter | BX |
| Lahtine | UC |
| Lattkast | CR |
| Lauad, kimbus/kobaras/puntras | BY |
| Laud | BD |
| Lehed, kimbus/kobaras/puntras | SZ |
| Leht | ST |
| Leht, plastpakendis | SP |
| Lehter | AJ |
| Lehtmetall | SM |
| Liitpakend, klaasseade | 6P |
| Liitpakend, klaasseade alumiiniumkastis | YR |
| Liitpakend, klaasseade alumiiniumvutlaris | YQ |
| Liitpakend, klaasseade kartongkarbis | YX |
| Liitpakend, klaasseade kartongvutlaris | YW |
| Liitpakend, klaasseade puust karbis | YS |
| Liitpakend, klaasseade teraskarbis | YP |
| Liitpakend, klaasseade terasvutlaris | YN |
| Liitpakend, klaasseade vahtplastist pakendis | YY |
| Liitpakend, klaasseade vineervutlaris | YT |
| Liitpakend, klaasseade vitspunutisest ümbrises | YV |
| Liitpakend, plastseade | 6H |
| Liitpakend, plastseade alumiiniumkastis | YD |
| Liitpakend, plastseade alumiiniumvutlaris | YC |
| Liitpakend, plastseade kartongkarbis | YK |
| Liitpakend, plastseade kartongvutlaris | YJ |
| Liitpakend, plastseade plastvutlaris | YL |
| Liitpakend, plastseade puust karbis | YF |
| Liitpakend, plastseade teraskarbis | YB |
| Liitpakend, plastseade terasvutlaris | YA |
| Liitpakend, plastseade vastupidavas plastkarbis | YM |
| Liitpakend, plastseade vineerkarbis | YH |
| Liitpakend, plastseade vineervutlaris | YG |
| Looduslikust puidust kast | 4C |
| Looduslikust puidust kast, tavaline | QP |
| Looduslikust puidust kast, tolmukindel | QQ |
| Madal lattkast | SC |
| Mahuti (vannikujuline) | BM |
| Mahuti, kartongist | AB |
| Mahuti, klaasist | GR |
| Mahuti, metallist | MR |
| Mahuti, paberist | AC |
| Mahuti, plastist | PR |
| Mahuti, plastpakendis | MW |
| Mahuti, puidust | AD |
| Matt | MT |
| Meremehekast | SE |
| Metallanum, käepideme ja tilaga | CD |
| Metallanum, ristkülikukujuline | CA |
| Metallanum, silindriline | CX |
| Metallkangid | IN |
| Metallkangid, kimbus/kobaras/puntras | IZ |
| Mitmekihiline kartongkast | DC |
| Mitmekihiline plastkast | DA |
| Mitmekihiline puust kast | DB |
| Mitmekordne kott | MB |
| Mitmekordne paberkott | XJ |
| Mitmekordne paberkott, veekindel | XK |
| Muhv | SY |
| Neto | NT |
| Paak, ristkülikukujuline | TK |
| Paak, silindriline | TY |
| Paberkott | 5M |
| Pakend, elastne | IF |
| Pakend, kartongist, avadega pudelikaelte jaoks | IK |
| Pakend, läbipaistev | IE |
| Pakend, paberümbris | IG |
| Pakett | PA |
| Pakk | PK |
| Pakkimata või pakendita | NE |
| Pakkimata või pakendita, mitu ühikut | NG |
| Pakkimata või pakendita, üks ühik | NF |
| Pakkimiskorv | HR |
| Palgid, kimbus/kobaras/puntras | LZ |
| Palk | LG |
| Pallpakend, kokku pressimata | BN |
| Pallpakend, kokku pressitud | BL |
| Pang | PL |
| Pappkast | CT |
| Partii | LT |
| Paun | PO |
| Pesa | NS |
| Pihusti | AT |
| Piimakast | MC |
| Plaadid, kimbus/kobaras/puntras | PY |
| Plaat | PG |
| Plaat | SB |
| Plangud, kimbus/kobaras/puntras | PZ |
| Plank | PN |
| Plastkast | 4H |
| Plastkast mahtkauba jaoks | DL |
| Plastkast, suur | QR |
| Plastkast, vastupidav | QS |
| Plastkott | EC |
| Plastriidest kott | 5H |
| Plastriidest kott, tolmukindel | XB |
| Plastriidest kott, veekindel | XC |
| Plastriidest kott, voodrita | XA |
| Plastvõrk, rullis | NU |
| Polüetüleenkiles | SW |
| Pool | BB |
| Pool | CL |
| Postipakk | PC |
| Pott | PT |
| Pudel, kaitsmata, sibulakujuline | BS |
| Pudel, kaitsmata, sibulakujuline | BV |
| Pudel, kaitsmata, silindriline | BO |
| Pudel, kaitstud, silindriline | BQ |
| Pudelikast, pudeliraamistik | BC |
| Puitkiudplaadist kast | 4G |
| Puldan | CZ |
| Purk | JR |
| Puudub | NA |
| Puukast | VK |
| Puur | CG |
| Puur, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP) | DG |
| Puur, ümmargune | CW |
| Puust kast mahtkauba jaoks | DM |
| Puust vaat | 2C |
| Puust vaat, eemaldatava ülaosaga | QJ |
| Puust vaat, prundiga | QH |
| Puuviljakast | FC |
| Pütt | TB |
| Pütt, kaanega | TL |
| Raam | FR |
| Raamistatud lattkast | FD |
| Reisikohver | TR |
| Ridvad, kimbus/kobaras/puntras | RZ |
| Riidest kott | 5L |
| Riidest kott, tolmukindel | XG |
| Riidest kott, veekindel | XH |
| Riidest kott, voodrita | XF |
| Ritv | RD |
| Rull | BT |
| Rull | RO |
| Rull | SO |
| Rõngas | RG |
| Sangaga korv, kartongist | HC |
| Sangaga korv, plastist | HA |
| Sangaga korv, puust | HB |
| Silinder | CY |
| Statiiv | RK |
| Suur kast | CH |
| Suur kott | ZB |
| Suur plastkott | 43 |
| Suur riidest kott | SA |
| Suur riidest kott, mitmekordne | MS |
| Suur tünn | TO |
| Suur vaat | BU |
| Tahked peenosakesed (“pulbrid”) mahtkaubana | VY |
| Tahked suured osakesed (“tombukesed”) mahtkaubana | VO |
| Tahked teralised osakesed (“terad”) mahtkaubana | VR |
| Teekast | TC |
| Tekstiilvõrk, rullis | NV |
| Teraskast | 4A |
| Teraskast | SS |
| Terasümbrik | SV |
| Tikutoos | MX |
| Tina | TN |
| Toiduainete mahuti | FT |
| Toru | TU |
| Toru, kokkupandav | TD |
| Toru, otsakuga | TV |
| Torud, kimbus/kobaras/puntras | TZ |
| Torujuhe | PI |
| Torujuhtmed, kimbus/kobaras/puntras | PV |
| Trummel | DR |
| Trummel, alumiiniumist | 1B |
| Trummel, alumiiniumist, eemaldatava ülaosaga | SB |
| Sleeve | QD |
| Trummel, alumiiniumist, mitte-eemaldatava ülaosaga | QC |
| Trummel, kartongist | 1G |
| Trummel, plastist | IH |
| Trummel, plastist, eemaldatava ülaosaga | QG |
| Trummel, plastist, mitte-eemaldatava ülaosaga | QF |
| Trummel, puust | 1W |
| Trummel, rauast | DI |
| Trummel, terasest | 1A |
| Trummel, terasest, eemaldatava ülaosaga | QB |
| Trummel, terasest, mitte-eemaldatava ülaosaga | QA |
| Trummel, vineerist | 1D |
| Tõkkeklots | SI |
| Tõrs | VA |
| Tõstuk-furgoon | LV |
| Tünn | CK |
| Vaakumpakendis | VP |
| Vaat | BA |
| Vaheleht | SL |
| Varb | BR |
| Varvad kimbus/kobaras/puntras | BZ |
| Vedelik mahtkaubana | VL |
| Veeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkaubana | VQ |
| Veinivaat | TI |
| Vineerkast | 4D |
| Võll | SD |
| Võrkkott | RT |
| Väike kast | FO |
| Väike klaaspudel | VI |
| Väike vaat | FI |
| Õllekast | CB |
| Ämber | BJ |
| Üldine määratlus | ZZ |
| Ümbertöödeldud puidust kast | 4F |
| Ümbrik | EN |
| Ümbris | CS |
| Ümbris | AI” |

3.

D2 lisa punkt 5 asendatakse järgmisega:

“5.   PAKKEÜKSUSE KOOD

(UNECE mai 2002. aasta soovitus nr 21/rev 4)

Aam

HG

Aedik

PF

Aerosool

AE

Alumiiniumkast

4B

Alus

PX

Alus, 100 × 100 cm

AH

Alus, moodulitena, servad 80 × 100 cm

PD

Alus, moodulitena, servad 80 × 120 cm

PE

Alus, moodulitena, servad 80 × 60 cm

AF

Alus, polüetüleenkiles

AG

Alus, riidenagi

RJ

Alusega kast

ED

Alusega kast, kartongist

EF

Alusega kast, metallist

EH

Alusega kast, plastist

EG

Alusega kast, puust

EE

Alus-karp

PB

Ampull, kaitsmata

AM

Ampull, kaitstud

AP

Ankur

KG

Balloon

DN

Balloon, kaitsmata

BF

Balloon, kaitstud

BP

Balloonpudel, kaitsmata

CO

Balloonpudel, kaitstud

CP

Džuutkott

JT

Esitluspakend, kartongist

IB

Esitluspakend, metallist

ID

Esitluspakend, plastist

IC

Esitluspakend, puidust

IA

Filmipakk

FP

Gaas (1 031 millibaari ja 15°C) mahtkaubana

VG

Gaasipudel

GB

Haspel

RL

Kaart

CM

Kalakorv

CE

Kandetala

GI

Kandetalad kimbus/kobaras/puntras

GZ

Kandik

PU

Kandik, kahe katmata tasapinnaga, kartongist

DY

Kandik, kahe katmata tasapinnaga, plastist

DW

Kandik, kahe katmata tasapinnaga, puidust

DX

Kandik, ühe katmata tasapinnaga, kartongist

DV

Kandik, ühe katmata tasapinnaga, plastist

DS

Kandik, ühe katmata tasapinnaga, polüstüreenist

DU

Kandik, ühe katmata tasapinnaga, puidust

DT

Kanister

CI

Kanister, plastist

3H

Kanister, plastist, eemaldatava ülaosaga

QN

Kanister, plastist, mitte-eemaldatava ülaosaga

QM

Kanister, ristkülikukujuline

JC

Kanister, silindriline

JY

Kanister, terasest

3A

Kanister, terasest, eemaldatava ülaosaga

QL

Kanister, terasest, mitte-eemaldatava ülaosaga

QK

Kann

JG

Kann

PH

Kapsel

AV

Karikas

CU

Karkasskast

SK

Kartongkast mahtkauba jaoks

DK

Kassett

CQ

Kast

BI

Kast vedelike hoidmiseks

BW

Kast, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox

DH

Kast, soojusisolatsiooniga

EI

Kate

CV

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, alumiiniumist

WD

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, alumiiniumist, survestatud > 10 kpa

WH

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, alumiiniumist, vedelike hoidmiseks

WL

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, elastne

ZU

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist

AA

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, eraldiseisev, kuivainete jaoks

ZF

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, eraldiseisev, survestatud

ZH

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, eraldiseisev, vedelike hoidmiseks

ZK

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, seadmetega varustatud, kuivainete jaoks

ZD

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, seadmetega varustatud, survestatud

ZG

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, jäigast plastist, seadmetega varustatud, vedelike hoidmiseks

ZJ

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend

ZS

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, elastne plastik, kuivainete jaoks

ZM

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, elastne plastik, survestatud

ZP

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, elastne plastik, vedelike hoidmiseks

ZR

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, jäik plastik, kuivainete jaoks

ZL

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, jäik plastik, survestatud

ZN

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, liitpakend, jäik plastik, vedelike hoidmiseks

ZQ

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, looduslikust puidust

ZW

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, looduslikust puidust, vooderdisega

WU

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, metallist

WF

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, metallist, surve 10 kpa

WJ

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, metallist, vedelike hoidmiseks

WM

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, mitmekordsest paberist

ZA

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, mitmekordsest paberist, veekindel

ZC

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, muust metallist kui teras

ZV

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastkilest

WS

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, kaetud

WP

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, kaetud ja voodriga

WR

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, katmata ja voodrita

WN

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, plastriidest, voodriga

WQ

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, puitkiudplaadist

ZT

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, kaetud

WV

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, kaetud ja voodriga

WX

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, katmata ja voodrita

WT

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, riidest, voodriga

WW

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, terasest

WC

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, terasest, survestatud > 10 kpa

WG

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, terasest, vedelike hoidmiseks

WK

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, vineerist

ZX

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, vineerist, vooderdisega

WY

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, ümbertöödeldud puidust

ZY

Keskmine mahuti puistematerjali jaoks, ümbertöödeldud puidust, vooderdisega

WZ

Keskmise suurusega mahtlastikonteiner (Keskmine mahuti puistematerjali jaoks)

WA

Kilekott

XD

Kimp

BE

Kimp

TS

Kirn

CC

Kirst

CJ

Kitsakaelaline korvpudel

FL

Kobar

BH

Kohver

SU

Komplekt

SX

Konteiner, määratletakse üksnes transpordivahendina

CN

Korv

BK

Korvpudel

WB

Korvpudel, kaitsmata

DJ

Korvpudel, kaitstud

DP

Kotike

SH

Kott

BG

Kott, elastne pakend

FX

Laastukorv

PJ

Laegas

CF

Lahter

BX

Lahtine

UC

Lattkast

CR

Lauad, kimbus/kobaras/puntras

BY

Laud

BD

Lehed, kimbus/kobaras/puntras

SZ

Leht

ST

Leht, plastpakendis

SP

Lehter

AJ

Lehtmetall

SM

Liitpakend, klaasseade

6P

Liitpakend, klaasseade alumiiniumkastis

YR

Liitpakend, klaasseade alumiiniumvutlaris

YQ

Liitpakend, klaasseade kartongkarbis

YX

Liitpakend, klaasseade kartongvutlaris

YW

Liitpakend, klaasseade puust karbis

YS

Liitpakend, klaasseade teraskarbis

YP

Liitpakend, klaasseade terasvutlaris

YN

Liitpakend, klaasseade vahtplastist pakendis

YY

Liitpakend, klaasseade vineervutlaris

YT

Liitpakend, klaasseade vitspunutisest ümbrises

YV

Liitpakend, plastseade

6H

Liitpakend, plastseade alumiiniumkastis

YD

Liitpakend, plastseade alumiiniumvutlaris

YC

Liitpakend, plastseade kartongkarbis

YK

Liitpakend, plastseade kartongvutlaris

YJ

Liitpakend, plastseade plastvutlaris

YL

Liitpakend, plastseade puust karbis

YF

Liitpakend, plastseade teraskarbis

YB

Liitpakend, plastseade terasvutlaris

YA

Liitpakend, plastseade vastupidavas plastkarbis

YM

Liitpakend, plastseade vineerkarbis

YH

Liitpakend, plastseade vineervutlaris

YG

Looduslikust puidust kast

4C

Looduslikust puidust kast, tavaline

QP

Looduslikust puidust kast, tolmukindel

QQ

Madal lattkast

SC

Mahuti (vannikujuline)

BM

Mahuti, kartongist

AB

Mahuti, klaasist

GR

Mahuti, metallist

MR

Mahuti, paberist

AC

Mahuti, plastist

PR

Mahuti, plastpakendis

MW

Mahuti, puidust

AD

Matt

MT

Meremehekast

SE

Metallanum, käepideme ja tilaga

CD

Metallanum, ristkülikukujuline

CA

Metallanum, silindriline

CX

Metallkangid

IN

Metallkangid, kimbus/kobaras/puntras

IZ

Mitmekihiline kartongkast

DC

Mitmekihiline plastkast

DA

Mitmekihiline puust kast

DB

Mitmekordne kott

MB

Mitmekordne paberkott

XJ

Mitmekordne paberkott, veekindel

XK

Muhv

SY

Neto

NT

Paak, ristkülikukujuline

TK

Paak, silindriline

TY

Paberkott

5M

Pakend, elastne

IF

Pakend, kartongist, avadega pudelikaelte jaoks

IK

Pakend, läbipaistev

IE

Pakend, paberümbris

IG

Pakett

PA

Pakk

PK

Pakkimata või pakendita

NE

Pakkimata või pakendita, mitu ühikut

NG

Pakkimata või pakendita, üks ühik

NF

Pakkimiskorv

HR

Palgid, kimbus/kobaras/puntras

LZ

Palk

LG

Pallpakend, kokku pressimata

BN

Pallpakend, kokku pressitud

BL

Pang

PL

Pappkast

CT

Partii

LT

Paun

PO

Pesa

NS

Pihusti

AT

Piimakast

MC

Plaadid, kimbus/kobaras/puntras

PY

Plaat

PG

Plaat

SB

Plangud, kimbus/kobaras/puntras

PZ

Plank

PN

Plastkast

4H

Plastkast mahtkauba jaoks

DL

Plastkast, suur

QR

Plastkast, vastupidav

QS

Plastkott

EC

Plastriidest kott

5H

Plastriidest kott, tolmukindel

XB

Plastriidest kott, veekindel

XC

Plastriidest kott, voodrita

XA

Plastvõrk, rullis

NU

Polüetüleenkiles

SW

Pool

BB

Pool

CL

Postipakk

PC

Pott

PT

Pudel, kaitsmata, sibulakujuline

BS

Pudel, kaitsmata, sibulakujuline

BV

Pudel, kaitsmata, silindriline

BO

Pudel, kaitstud, silindriline

BQ

Pudelikast, pudeliraamistik

BC

Puitkiudplaadist kast

4G

Puldan

CZ

Purk

JR

Puudub

NA

Puukast

VK

Puur

CG

Puur, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP)

DG

Puur, ümmargune

CW

Puust kast mahtkauba jaoks

DM

Puust vaat

2C

Puust vaat, eemaldatava ülaosaga

QJ

Puust vaat, prundiga

QH

Puuviljakast

FC

Pütt

TB

Pütt, kaanega

TL

Raam

FR

Raamistatud lattkast

FD

Reisikohver

TR

Ridvad, kimbus/kobaras/puntras

RZ

Riidest kott

5L

Riidest kott, tolmukindel

XG

Riidest kott, veekindel

XH

Riidest kott, voodrita

XF

Ritv

RD

Rull

BT

Rull

RO

Rull

SO

Rõngas

RG

Sangaga korv, kartongist

HC

Sangaga korv, plastist

HA

Sangaga korv, puust

HB

Silinder

CY

Statiiv

RK

Suur kast

CH

Suur kott

ZB

Suur plastkott

43

Suur riidest kott

SA

Suur riidest kott, mitmekordne

MS

Suur tünn

TO

Suur vaat

BU

Tahked peenosakesed (“pulbrid”) mahtkaubana

VY

Tahked suured osakesed (“tombukesed”) mahtkaubana

VO

Tahked teralised osakesed (“terad”) mahtkaubana

VR

Teekast

TC

Tekstiilvõrk, rullis

NV

Teraskast

4A

Teraskast

SS

Terasümbrik

SV

Tikutoos

MX

Tina

TN

Toiduainete mahuti

FT

Toru

TU

Toru, kokkupandav

TD

Toru, otsakuga

TV

Torud, kimbus/kobaras/puntras

TZ

Torujuhe

PI

Torujuhtmed, kimbus/kobaras/puntras

PV

Trummel

DR

Trummel, alumiiniumist

1B

Trummel, alumiiniumist, eemaldatava ülaosaga

SB

Sleeve

QD

Trummel, alumiiniumist, mitte-eemaldatava ülaosaga

QC

Trummel, kartongist

1G

Trummel, plastist

IH

Trummel, plastist, eemaldatava ülaosaga

QG

Trummel, plastist, mitte-eemaldatava ülaosaga

QF

Trummel, puust

1W

Trummel, rauast

DI

Trummel, terasest

1A

Trummel, terasest, eemaldatava ülaosaga

QB

Trummel, terasest, mitte-eemaldatava ülaosaga

QA

Trummel, vineerist

1D

Tõkkeklots

SI

Tõrs

VA

Tõstuk-furgoon

LV

Tünn

CK

Vaakumpakendis

VP

Vaat

BA

Vaheleht

SL

Varb

BR

Varvad kimbus/kobaras/puntras

BZ

Vedelik mahtkaubana

VL

Veeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkaubana

VQ

Veinivaat

TI

Vineerkast

4D

Võll

SD

Võrkkott

RT

Väike kast

FO

Väike klaaspudel

VI

Väike vaat

FI

Õllekast

CB

Ämber

BJ

Üldine määratlus

ZZ

Ümbertöödeldud puidust kast

4F

Ümbrik

EN

Ümbris

CS

Ümbris

AI”

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 21.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 189/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 189/69

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/561/ÜVJP,

18. juuli 2005,

mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. juunil 2003 vastu ühismeetme 2003/473/ÜVJP, mis käsitles Euroopa Liidu osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis (1) ning mis kaotas kehtivuse 30. juunil 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. juunil 2003 vastu ühismeetme 2003/473/ÜVJP, mis käsitles Euroopa Liidu osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis (1) ning mis kaotas kehtivuse 30. juunil 2005.

| (2) | Kõnealuses ühismeetmes sätestatud Euroopa Liidu osalemine OSCE missioonis Gruusias on tulemuslikult taganud alaliste sekretariaatide toimimise OSCE egiidi all nii Gruusia kui Lõuna-Osseetia poolel ning aidanud kaasa koosolekute korraldamisele konflikti lahendamise protsessis peamist osa etendava ühise kontrollkomisjoni raames. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuses ühismeetmes sätestatud Euroopa Liidu osalemine OSCE missioonis Gruusias on tulemuslikult taganud alaliste sekretariaatide toimimise OSCE egiidi all nii Gruusia kui Lõuna-Osseetia poolel ning aidanud kaasa koosolekute korraldamisele konflikti lahendamise protsessis peamist osa etendava ühise kontrollkomisjoni raames.

| (3) | OSCE ja ühise kontrollkomisjoni kaasesimehed on taotlenud Euroopa Liidult täiendavat abi ning Euroopa Liit on nõustunud andma täiendavat finantsabi konflikti lahendamise protsessi toetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

OSCE ja ühise kontrollkomisjoni kaasesimehed on taotlenud Euroopa Liidult täiendavat abi ning Euroopa Liit on nõustunud andma täiendavat finantsabi konflikti lahendamise protsessi toetamiseks.

| (4) | Euroopa Liit leiab, et tema abi on suurendanud nii Euroopa Liidu kui OSCE osa tõhusust konflikti lahendamises ning et abistamist tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liit leiab, et tema abi on suurendanud nii Euroopa Liidu kui OSCE osa tõhusust konflikti lahendamises ning et abistamist tuleks jätkata.

| (5) | Euroopa Liidu osalus projektis peaks olema piisavalt nähtav. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu osalus projektis peaks olema piisavalt nähtav.

| (6) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/872/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi. (2) Vastavalt nimetatud ühismeetmele peaksid Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitused hõlmama muu hulgas osalemist konfliktide ennetamises ja lahendamises ning Euroopa Liidu ja piirkonna peamiste huvitatud osalejate dialoogi tõhustamist, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/872/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi. (2) Vastavalt nimetatud ühismeetmele peaksid Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitused hõlmama muu hulgas osalemist konfliktide ennetamises ja lahendamises ning Euroopa Liidu ja piirkonna peamiste huvitatud osalejate dialoogi tõhustamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liit osaleb Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessi toetamises.

2.   Sel eesmärgil toetab Euroopa Liit OSCEd, et rahastada ühise kontrollkomisjoni ja teiste ühise kontrollkomisjoni raames olevate mehhanismide koosolekuid, korraldada ühise kontrollkomisjoni egiidi all konverentse, soetada kahele sekretariaadile mööblit, arvuteid ja muid seadmeid ning katta kahe sekretariaadi teatud tegevuskulud ühe aasta jooksul.

Artikkel 2

Käesoleva ühismeetme rakendamise ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

Artikkel 3

1.   Käesoleva ühismeetme alusel eraldatava finantsabi väljamaksmise eelduseks on ühise kontrollkomisjoni ja teiste ühise kontrollkomisjoni raames olevate mehhanismide korrapäraste koosolekute korraldamine kaheteistkümne kuu jooksul alates komisjoni ja OSCE missiooni Gruusias vahel sõlmitava rahastamislepingu jõustumisest. Nii Gruusia kui Lõuna-Osseetia pool peaksid tegema märgatavaid pingutusi, et saavutada tegelikku poliitilist edu protsessis, mille eesmärk on jõuda omavaheliste erimeelsuste püsiva ja rahumeelse lahendamiseni.

2.   Komisjoni ülesandeks on EL finantspanuse rakendamise kontrollimine ja hindamine, eelkõige kontrollib ja hindab komisjon vastavust lõikes 1 sätestatud tingimustele. Komisjon sõlmib OSCE missiooniga Gruusias rahastamislepingu toetusena antava EL panuse kasutamise kohta. Komisjon tagab samuti toetuse nõuetekohase kasutamise vastavalt artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele.

3.   OSCE missioon Gruusias vastutab lähetuskulude tasumise, ühise kontrollkomisjoni egiidi all konverentside korraldamise ning seadmete nõuetekohase ostmise ja üleandmise eest. Rahastamislepingus sätestatakse, et OSCE missioon Gruusias tagab EL panuse nähtavuse projektides ja esitab komisjonile korrapäraseid aruandeid projekti rakendamise kohta.

4.   Komisjon, kes on tihedas koostöös Euroopa Liidu eriesindajaga Lõuna-Kaukaasias, hoiab tihedat kontakti OSCE missiooniga Gruusias, et kontrollida ja hinnata EL panuse mõju.

5.   Komisjon annab käesoleva ühismeetme rakendamisest kirjalikult aru eesistujariigi vastutusel tegutsevale nõukogule, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. See aruanne tugineb eelkõige korrapärastele aruannetele, mida OSCE missioon Gruusias lõike 3 kohaselt esitab.

Artikkel 4

1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud EL panuse lähtesumma on 133 000 EUR.

2.   Lõikes 1 nimetatud summast rahastatavaid kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele, välja arvatud asjaolu, et eelrahastamise summad ei jää Euroopa Ühenduse omandisse.

3.   Kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. juulist 2005.

Artikkel 5

1.   Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval. Seda rakendatakse alates 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006.

Ühismeede kehtib 30. juunini 2006.

2.   Käesolev ühismeede vaadatakse läbi kümne kuu möödumisel selle jõustumisest. Selleks hindab Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias koostöös komisjoniga vajadust osutada Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessile täiendavat toetust ja teeb vajaduse korral nõukogule soovitusi.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 18. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 72.

1

(2)  ELT L 326, 13.12.2003, lk 44. Ühismeedet on viimati muudetud ühismeetmega 2005/330/ÜVJP (ELT L 106, 27.4.2005, lk 36).

2

---