# Euroopa Liidu L 276/21.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 276 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide21. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 276

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide21. oktoober 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1720/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1721/2005, 20. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 312/2001, milles sätestatakse Tuneesiast pärit oliiviõli impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning erandid teatavatest määruste (EÜ) nr 1476/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 sätetest | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005, 20. oktoober 2005, eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (
  1
  ) | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1723/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1724/2005, 20. oktoober 2005, AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta oktoobri esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2005, 20. oktoober 2005, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/2005, 20. oktoober 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1670/2005 kehtestatud eksporditoetusi | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1727/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 10. osaliseks pakkumismenetluseks | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1728/2005, 20. oktoober 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1729/2005, 20. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1730/2005, 20. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1731/2005, 20. oktoober 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1732/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1733/2005, 20. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 34 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/70/EÜ, 20. oktoober 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas ning teatavates loomset ja taimset päritolu saadustes ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide suhtes (
  1
  ) | 35 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1720/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1721/2005, 20. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 312/2001, milles sätestatakse Tuneesiast pärit oliiviõli impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning erandid teatavatest määruste (EÜ) nr 1476/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 sätetest

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005, 20. oktoober 2005, eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (
  1
  )

1

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1723/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1724/2005, 20. oktoober 2005, AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta oktoobri esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2005, 20. oktoober 2005, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/2005, 20. oktoober 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1670/2005 kehtestatud eksporditoetusi

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1727/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 10. osaliseks pakkumismenetluseks

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1728/2005, 20. oktoober 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1729/2005, 20. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1730/2005, 20. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1731/2005, 20. oktoober 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1732/2005, 20. oktoober 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1733/2005, 20. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

34

*

Komisjoni direktiiv 2005/70/EÜ, 20. oktoober 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas ning teatavates loomset ja taimset päritolu saadustes ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide suhtes (
  1
  )

1

35

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni soovitus, 18. mai 2005, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisjoni otsus, 14. september 2005 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatud 2003. eelarveaasta kulusid käsitleva raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta teatavate Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriigi makseasutuste puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3442 all) | 58 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, millega lõpetatakse teatavate Korea Vabariigist pärit raud- ja terastrosside (SWR) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 62 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, millega muudetakse otsust 2005/693/EÜ Venemaal esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4176 all)

   (
  1
  ) | 68 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni soovitus, 18. mai 2005, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (
  1
  )

1

54

*

Komisjoni otsus, 14. september 2005 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatud 2003. eelarveaasta kulusid käsitleva raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta teatavate Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriigi makseasutuste puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3442 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3442 all)

58

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, millega lõpetatakse teatavate Korea Vabariigist pärit raud- ja terastrosside (SWR) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

62

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, millega muudetakse otsust 2005/693/EÜ Venemaal esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4176 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4176 all)

1

68

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Parandus nõukogu otsusele 2005/722/EÜ, 17. oktoober 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/428/ÜJVP (ELT L 272, 18.10.2005) | 70 |
| | * | Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1695/2005 (millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Prantsusmaa sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks) parandus (ELT L 272, 18.10.2005) | 72 |
| | | Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1712/2005 (millega muudetakse teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetusi) parandus (ELT L 274, 20.10.2005) | 73 |
| | | Parandused Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1713/2005 (millega nähakse ette teatavate teraviljast valmistatud toodete ja teravilja baasil valmistatud söödasegude ekspordilitsentsi taotluste tagasilükkamine) parandus (ELT L 274, 20.10.2005) | 74 |

Parandused

*

Parandus nõukogu otsusele 2005/722/EÜ, 17. oktoober 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/428/ÜJVP (ELT L 272, 18.10.2005)

70

*

Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1695/2005 (millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Prantsusmaa sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks) parandus (ELT L 272, 18.10.2005)

72

Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1712/2005 (millega muudetakse teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetusi) parandus (ELT L 274, 20.10.2005)

73

Parandused Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1713/2005 (millega nähakse ette teatavate teraviljast valmistatud toodete ja teravilja baasil valmistatud söödasegude ekspordilitsentsi taotluste tagasilükkamine) parandus (ELT L 274, 20.10.2005)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1720/2005,

20. oktoober 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 51,0 |
| 204 | 46,9 |
| 999 | 49,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,6 |
| 999 | 88,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 72,8 |
| 388 | 69,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 75,4 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,0 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 216,6 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 171,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,5 |
| 400 | 97,3 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 46,2 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 54,4 |
| 800 | 189,3 |
| 804 | 71,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 69,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

51,0

204

46,9

999

49,0

0707 00 05

052

88,6

999

88,6

0709 90 70

052

78,4

999

78,4

0805 50 10

052

72,8

388

69,1

524

55,3

528

75,4

999

68,2

0806 10 10

052

92,0

400

200,0

508

216,6

624

178,2

999

171,7

0808 10 80

388

79,5

400

97,3

404

84,6

512

46,2

528

45,5

720

54,4

800

189,3

804

71,1

999

83,5

0808 20 50

052

92,5

388

57,1

720

60,0

999

69,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1721/2005,

20. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 312/2001, milles sätestatakse Tuneesiast pärit oliiviõli impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning erandid teatavatest määruste (EÜ) nr 1476/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 sätetest

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsust 2005/720/EÜ seoses Euro-Vahemere assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimisega ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euro-Vahemere lepingu protokolli (3) nr 1 artikli 3 lõikega 1 avatakse tollimaksu nullmääraga tariifikvoot CN koodidega 1509 10 10 ja 1509 10 90 hõlmatud ning täielikult Tuneesias toodetud ja Tuneesiast otse ühendusse transporditud töötlemata oliiviõli importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euro-Vahemere lepingu protokolli (3) nr 1 artikli 3 lõikega 1 avatakse tollimaksu nullmääraga tariifikvoot CN koodidega 1509 10 10 ja 1509 10 90 hõlmatud ning täielikult Tuneesias toodetud ja Tuneesiast otse ühendusse transporditud töötlemata oliiviõli importimiseks.

| (2) | Võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga, nähakse otsusega 2005/720/EÜ heaks kiidetud protokolli artikli 3 punktiga 1 ette alates 1. maist 2004 eespool nimetatud tariifikvoodile 700 tonni lisamine aastas. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga, nähakse otsusega 2005/720/EÜ heaks kiidetud protokolli artikli 3 punktiga 1 ette alates 1. maist 2004 eespool nimetatud tariifikvoodile 700 tonni lisamine aastas.

| (3) | Otsusega 2005/720/EÜ heakskiidetud protokolli artikliga 9 nähakse ette täpne meetod 2004. aasta tariifikvootide suurendamiseks, mis arvutatakse põhimahtude põhjal pro rata. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2005/720/EÜ heakskiidetud protokolli artikliga 9 nähakse ette täpne meetod 2004. aasta tariifikvootide suurendamiseks, mis arvutatakse põhimahtude põhjal pro rata.

| (4) | Impordilitsentsidega impordi tariifikvootide haldamisel saadud kogemused näitavad, et liimesriikide komisjoni teavitusviise tuleks kaasajastada. |
| --- | --- |

(4)

Impordilitsentsidega impordi tariifikvootide haldamisel saadud kogemused näitavad, et liimesriikide komisjoni teavitusviise tuleks kaasajastada.

| (5) | Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EÜ) nr 312/2001 (4) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EÜ) nr 312/2001 (4) vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 312/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “1.   Iga aasta 1. jaanuarist võib tollimaksu nullmääraga importida CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluvat ning täielikult Tuneesias toodetud ja Tuneesiast otse ühendusse transporditud töötlemata oliiviõli 56 700 tonni suurust tariifikvooti vastavalt Euroopa ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euro-Vahemere lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõike 1. Impordilitsentse väljastatakse aastakvootide piires.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Iga aasta 1. jaanuarist võib tollimaksu nullmääraga importida CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluvat ning täielikult Tuneesias toodetud ja Tuneesiast otse ühendusse transporditud töötlemata oliiviõli 56 700 tonni suurust tariifikvooti vastavalt Euroopa ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euro-Vahemere lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõike 1. Impordilitsentse väljastatakse aastakvootide piires.”

| 2. | Lisatakse artikkel 1a järgmiselt:
  “Artikkel 1a
  2005. aastaks ettenähtud tariifikvooti on 467 tonni suurendatud 2004. aastaks arvutatud kvoodi raames, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu (et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokolli artiklis 9.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse artikkel 1a järgmiselt:

“Artikkel 1a

2005. aastaks ettenähtud tariifikvooti on 467 tonni suurendatud 2004. aastaks arvutatud kvoodi raames, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu (et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokolli artiklis 9.”

| 3. | Artikli 4 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  “Esimeses lõigus osutatud teated edastatakse elektroonilisel teel vormidega, mida komisjon annab liikmesriikide käsutusse.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Esimeses lõigus osutatud teated edastatakse elektroonilisel teel vormidega, mida komisjon annab liikmesriikide käsutusse.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. maist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 278, 21.10.2005, lk 1.

1

(2)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

2

(3)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

3

(4)  EÜT L 46, 16.2.2001, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 406/2004 (ELT L 67, 5.3.2004, lk 10).

4

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1722/2005,

20. oktoober 2005,

eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse 2000/597/EÜ (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (2) artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et rahvamajanduse kogutoodangut (RKT) turuhindades tuleb käsitada võrdsena rahvamajanduse kogutuluga turuhindades, nagu komisjon on ette näinud kooskõlas Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga (ESA). ESA 1995 (ESA95), millega asendatakse kaks varasemat, vastavalt 1970. ja 1979. aasta süsteemi, on kehtestatud nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) (3) ning see on esitatud kõnealuse määruse lisas. ESA95 puhul kasutatud rahvamajanduse kogutulu asendas omavahendite kriteeriumina rahvamajanduse kogutoodangut alates 2002. eelarveaastast. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse 2000/597/EÜ (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (2) artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et rahvamajanduse kogutoodangut (RKT) turuhindades tuleb käsitada võrdsena rahvamajanduse kogutuluga turuhindades, nagu komisjon on ette näinud kooskõlas Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga (ESA). ESA 1995 (ESA95), millega asendatakse kaks varasemat, vastavalt 1970. ja 1979. aasta süsteemi, on kehtestatud nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) (3) ning see on esitatud kõnealuse määruse lisas. ESA95 puhul kasutatud rahvamajanduse kogutulu asendas omavahendite kriteeriumina rahvamajanduse kogutoodangut alates 2002. eelarveaastast.

| (2) | Nõukogu 13. veebruari 1989. aasta määruse 89/130/EMÜ, Euratom (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta) (4) artikli 1 rakendamise eesmärgil on komisjon otsusega 95/309/EÜ, Euratom (5) määratlenud eluasemeteenuste arvestamise põhimõtted. Määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 1 kohaldamise eesmärgil tuleb käesolevaga kehtestada vastavad põhimõtted rahvamajanduse kogutulu suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 13. veebruari 1989. aasta määruse 89/130/EMÜ, Euratom (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta) (4) artikli 1 rakendamise eesmärgil on komisjon otsusega 95/309/EÜ, Euratom (5) määratlenud eluasemeteenuste arvestamise põhimõtted. Määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 1 kohaldamise eesmärgil tuleb käesolevaga kehtestada vastavad põhimõtted rahvamajanduse kogutulu suhtes.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 põhjal moodustatud rahvamajanduse kogutulu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 põhjal moodustatud rahvamajanduse kogutulu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ, Euratom) 1287/2003 kohaldamisel kasutatakse eluasemeteenuste arvestamisel käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid.

Artikkel 2

1.   Eluasemeteenuste toodangu leidmiseks kohaldavad liikmesriigid tegelikel üüridel põhinevat kihistusmeetodit.

Liikmesriigid kasutavad oluliste kihistusaluste leidmiseks tabelanalüüse või statistilisi meetodeid.

2.   Liikmesriigid peavad kaudsete üüride leidmiseks kasutama eraomandis olevate möbleerimata eluruumidega seotud kõigist lepingutest tulenevaid tegelikke üüre.

Kasutada võib ka möbleeritud eluruumide üüre, kui neid vähendatakse mööbli kasutamise tasu võrra.

Riikides, kus eraomandis olevate üüritavate eluruumide hulk on väike, võib kaudsete üüride arvutamise aluse laiendamiseks erandkorras kasutada asjakohaselt suurendatud avaliku sektori üüre.

Artikkel 3

1.   Põhjendatud erandjuhtudel võivad liikmesriigid kasutada muid objektiivseid meetodeid, nt kasutusmaksumuse meetodit.

Omanike kasutuses olevatest eluruumidest tuleneva toodangu leidmiseks ei ole vaja kasutusmaksumuse meetodi kasutamist põhjendada, eeldusel, et mõlemad järgmistest tingimustest on täidetud:

| a) | eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ning |
| --- | --- |

a)

eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ning

| b) | era- ja muude makstavate üüride vahel peab olema enam kui kolmekordne erinevus. |
| --- | --- |

b)

era- ja muude makstavate üüride vahel peab olema enam kui kolmekordne erinevus.

2.   Rahvamajanduse kogutulu komitee vaatab kasutusmaksumuse meetodi toimimise läbi kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist.

Artikkel 4

Liikmesriigid, kes kasutavad alusaastal põhinevat lähenemist, võivad teatava alusaasta näitaja ekstrapoleerida, kasutades sobivaid koguse-, hinna- ja kvaliteedinäitajaid.

Artikkel 5

Eluasemeteenuste toodangu, vahetarbimise ja välisriikidega tehtavate tehingute arvestamise täiendavad ja üksikasjalikumad põhimõtted on esitatud lisas.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

2

(3)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 49, 21.2.1989, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 186, 5.8.1995, lk 59.

5

---

LISA

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 kohaldamiseks selgitatakse järgmistes punktides eluasemeteenuste toodangu ja vahetarbimise ning välisriikidega tehtavate eluasemeteenuseid käsitlevate tehingute arvestamise põhimõtteid.

1.   ELUASEMETEENUSTE TOODANG

1.1.   Põhimeetodid

Tavapäraselt ei hõlma eluasemeteenuste toodang rahvamajanduse arvepidamises mitte üksnes üüritavate eluruumidega toodetavaid teenuseid, vaid ka omanike kasutuses olevate eluruumidega toodetavaid teenuseid. Eluasemeteenuste toodangu hindamiseks sätestatakse Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA95) paragrahvis 3.64, et “omanike kasutuses olevate eluruumide teenuste toodangut peaks hindama hinnangulise üürimisväärtusena, (1) mida üürnik peaks maksma samasuguse eluruumi eest, arvestades selliseid tegureid nagu asukoht, ümbruse infrastruktuur, jne, ning samuti eluruumi enda suurust ja kvaliteeti.” Põhimõtteliselt on olemas mitmeid meetodeid, et hinnata omanike kasutuses olevate eluruumide poolt toodetud teenuste väärtust:

| — | Tegelikel üüridel põhinev kihistusmeetod, mis ühendab endas teavet kihtideks jaotatud eluruumide üldkogumi kohta ja teavet igas kihis makstavate tegelike üüride kohta. |
| --- | --- |

—

Tegelikel üüridel põhinev kihistusmeetod, mis ühendab endas teavet kihtideks jaotatud eluruumide üldkogumi kohta ja teavet igas kihis makstavate tegelike üüride kohta.

| — | Kasutusmaksumuse meetod, kus hinnatakse eraldi vahetarbimist, põhikapitali kulumit, muid makse, millest on maha arvatud toomissubsiidiumid, ja netoülejääki. Eluasemeteenuste toodang on nende komponentide summa. |
| --- | --- |

—

Kasutusmaksumuse meetod, kus hinnatakse eraldi vahetarbimist, põhikapitali kulumit, muid makse, millest on maha arvatud toomissubsiidiumid, ja netoülejääki. Eluasemeteenuste toodang on nende komponentide summa.

| — | Isehindamise meetod, mille puhul palutakse omanikel hinnata oma vara võimalikku üürimisväärtust. |
| --- | --- |

—

Isehindamise meetod, mille puhul palutakse omanikel hinnata oma vara võimalikku üürimisväärtust.

| — | Halduslik hindamismeetod, mille puhul määravad võimaliku üüri kindlaks kolmandad isikud, nt valitsus maksustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Halduslik hindamismeetod, mille puhul määravad võimaliku üüri kindlaks kolmandad isikud, nt valitsus maksustamise eesmärgil.

Soovitatav on tegelikel üüridel põhinev kihistusmeetod. Nimetatud meetodit saab kasutada ka kõikide tegelike üüriväärtuste hindamiseks tegelike üüride valimi põhjal ja eluasemeteenuste väärtuse hindamiseks nullüüri või madalate üüride puhul (vt täpsemalt osa 1.4.1).

Kasutusmaksumuse meetodit tuleks rakendada ainult teatud tingimustel ning vaid selliste eluruumide üldkogumi kihtide puhul, mille kohta teave tegelikest üüridest puudub või ei ole statistiliselt usaldusväärne.

Isehindamise meetodit ei tohiks kasutada, kuna sellel on suur subjektiivne mõju hinnangule, mille tulemuseks on tulemuste oluline ebamäärasus.

Halduslik hindamismeetod, eriti maksustamisega seotuna, võib anda vildakaid tulemusi. Mõnede kihtide kohta võib leiduda objektiivsete hindamismeetodite abil saadud andmeid. Neid andmeid võib kasutada, kui suudetakse näidata meetodi objektiivsust ja tulemuste võrreldavust.

Kihistusmeetodis kasutatakse teavet üüritavate eluruumide tegelike üüride kohta, et leida eluruumide üldkogumi arvestuslik üürimisväärtus. Seda võib tõlgendada “kogus korrutatud hinnaga” lähenemisviisil põhineva brutosumma arvutamise menetlusena. Eluruumide üldkogum on vaja kihistada, et saada usaldusväärne hinnang ja võtta suhtelisi hinnaerinevusi õigesti arvesse. Järelikult kohaldatakse kihi tegelikku keskmist üüri kõikide eluruumide suhtes selles kihis. Kui andmed saadakse valikvaatluste abil, hõlmab brutosumma arvutamine osa üüritavatest eluruumidest ja kõiki omanike kasutuses olevaid eluruume. Teatava kihi üüri määramise üksikasjalikku menetlust kohaldatakse tavaliselt alusaasta suhtes ja saadud tulemus ekstrapoleeritakse seejärel jooksvatele aastatele.

Kihistusmeetodi puhul kohaldatakse omanike kasutuses olevate eluruumide suhtes sellist üüri, mis tuleb maksta eraturul pakutavate möbleerimata eluruumide kasutusõiguse eest. Kaudsete üüride määramiseks tuleks kasutada kõigist eraomandis olevate eluasemete lepingutest tulenevaid üüre. Eraturu üürid, mis on valitsuse määruste tõttu madalad, tuleks kaasata.

Kui teabeallikaks on üürnik, võib vajalikuks osutuda täheldatud üüri kohandamine, lisades sellele asjakohase üüritoetuse, mida makstakse otse üürileandjale. Kui eespool määratletud vaadeldud üüride valim ei ole piisavalt suur, võib kaudsete üüride arvestamisel kasutada ka möbleeritud eluruumide vaadeldud üüre, eeldusel, et neile kohandatakse vastavalt mööbli olemasolule. Erandkorras võib kasutada ka avaliku sektori eluruumide kõrgendatud üüre. Sugulastele või töötajatele üüritud eluruumide madalaid üüre ei tohiks kasutada (vt täpsemalt osad 1.2.3 ja 1.4.1).

Kihistusmeetodit võib kasutada kõikide üüritud eluruumide brutosumma arvutamiseks. Eespool kirjeldatud keskmised kaudsed üürid ei pruugi olla sobilikud kõigi üürituru segmentide jaoks. Näiteks möbleeritud eluruumide vähendatud üürid või avaliku sektori kõrgendatud üürid ei ole ilmselt asjakohased tegelike üüritud eluruumide puhul. Probleemi saab lahendada eraldi kihtide loomisega tegelikult üüritud möbleeritud eluruumidele ja sotsiaaleluruumidele koos asjakohaste keskmiste üüridega.

Põhimõtteliselt ei peaks üürid sisaldama tasusid kütte, vee, elektri jne. eest. Kui teabeallikad seda ei võimalda, tuleb tagada vastavus üüride ja vahetarbimise vahel (vt täpsemalt osa 2).

Kui omaniku kasutuses olevate eluruumide teatavates kihistustes representatiivsed tegeliku üürid puuduvad, siis enamikel juhtudel on lahenduseks ekstrapoleerimis- ja regressioonimeetodite kasutamine.

Alternatiiviks standardsele kihistusmeetodile, kus kihtide keskmised üürid ekstrapoleeritakse, on hedooniliste regressioonimeetodite kasutamine. Lühidalt selgitades kasutavad sellised meetodid üüritavate eluruumide valimi andmeid, et leida eluruumi iga tunnuse hind (suurus, asukoht, rõdu olemasolu jne). Toodang saadakse, korrutades eluruumide üldkogumi (representatiivse valimi) iga tunnus vastava tunnuse hedoonilise hinnaga. Regressioonimeetodid võimaldavad arvestada suuremat hulka muutujaid ning see meetod võib osutuda ülimalt tõhusaks, kui osade kihtide puhul vaadeldavad üürid puuduvad.

Siiski ei lahenda see ekstreemjuhtumeid, kus kõik eluruumid on omanike kasutuses või arenenud üüriturg puudub. Sellistel juhtudel võib erapooletu hinnangu saamiseks rakendada kasutusmaksumuse meetodit. Kasutusmaksumuse meetodit tuleks rakendada ainult omanike kasutuses olevate eluruumide puhul.

Kasutusmaksumuse meetodi üksikasjad

Kasutusmaksumuse meetodit tuleks kasutada ainult juhul, kui tegelikel üüridel põhinevat kihistusmeetodit ei saa kasutada, kuna üüriturg ei ole representatiivne.

Üldiselt on olukord selline juhul, kui mõlemad järgmistest tingimustest on täidetud: 1) eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ning 2) era- ja muude makstavate üüride vahel on enam kui kolmekordne erinevus. Isegi kui mõlemad tingimused on täidetud, võib riik siiski valida kihistusmeetodi, eeldusel, et tulemused on piisavalt kvaliteetsed. Kui üks tingimustest (või mõlemad) on täitmata, tuleks kasutada kihitusmeetodit, välja arvatud juhul kui kasutusmaksumuse meetodi abil saab paremini võrreldavaid tulemusi.

Kasutusmaksumuse meetodi puhul on eluasemeteenuste toodang vahetarbimise, põhikapitali kulumi, muude maksude, millest on maha arvatud tootmissubsiidiumid, ja netoülejäägi summa. Omanike kasutuses olevate eluruumide puhul ei peeta omanike tehtavat tööd töösisendiks. (2) Kogemuste põhjal on kaks suurimat artiklit põhikapitali kulum ja netoülejääk, mis annavad kumbki 30–40 % toodangust.

Põhikapitali kulum tuleb arvestada püsiva inventari mudeli (PIM) või mõne muu heaks kiidetud meetodi abil. Omanike kasutuses olevate elamute kohta peaks olema saadaval eraldiseisev hinnang.

Netoülejääk tuleb arvutada, rakendades konstantset 2,5 % tegelikku aastatootlust omanike kasutuses olevate eluruumide netoväärtusele jooksvate hindadega (asendushinnad). 2,5 % tegelikku aastatootlust kohaldatakse eluruumide üldkogumi jooksvate hindade suhtes, sest eluruumide jooksva väärtuse suurenemist on juba arvestatud püsiva inventari mudeli (PIM) puhul. Sama tootlust tuleb kasutada ka selle maa jooksva väärtuse suhtes, kus omanike kasutuses olevad eluruumid asuvad.

Maa väärtust jooksvates hindades on raske iga-aastaselt mõõta. Maa väärtuse suhte ehitiste väärtusesse erinevates kihtides võib tuletada uute majade ja nendega seotud maa hindade analüüsi abil.

Rahvamajanduse kogutulu komitee peab kasutusmaksumuse meetodi eespool kirjeldatud üksikasjad läbi vaatama liikmesriikide kogemuste põhjal kolme aasta jooksul käesoleva komisjoni määruse vastuvõtmisest.

1. põhimõte:

Eluasemeteenuste toodangu leidmiseks kohaldavad liikmesriigid tegelikel üüridel põhinevat kihistusmeetodit kas otsese ekstrapoleerimise või ökonomeetrilise regressiooni abil. Omanike kasutuses olevate eluruumide puhul tähendab see samalaadsete üüritavate eluruumide tegelike üüride kasutamist. Põhjendatud erandjuhtudel, kui tegelikud üürid puuduvad või need on statistiliselt mitteusaldusväärsed, võib kasutada muid objektiivseid meetodeid, nagu kasutusmaksumuse meetod. Omanike kasutuses olevatest eluruumidest tuleneva toodangu leidmiseks ei ole vaja täiendavalt põhjendada kasutusmaksumuse meetodi kasutamist, eeldusel, et mõlemad järgmistest tingimustest on täidetud: eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ja era- ja muude makstavate üüride vahel on enam kui kolmekordne erinevus.

1.2.   Eluruumide üldkogumi kihistamine

1.2.1.   Üüritaset mõjutavad tegurid

Esimene muutujate kogum, mis määrab üüride taseme, on seotud eluruumi ja hoonet iseloomustavate tunnustega. Kõigepealt on tähtis eluruumi suurus nii pindala kui ka tubade arvu poolest. Mida suurem on eluruum, seda kõrgem on üür. Samas on ruutmeetriüür seda väiksem, mida suurem on eluruum. Siiski võib osade eluruumide kategooriate puhul (nt korterid suurlinnades) olla U-kujuline suhe ruutmeetrihinna ja eluruumi suuruse vahel. Teine oluline tegur on seotud eluruumi mugavustega. Need võivad hõlmata selliseid muutujaid nagu vannituba, rõdu/terrass, eriline põranda- või seinakate, kamin, keskküte, kliimaseade, erilised aknaklaasid ja muud mürasummutus- või soojusisolatsioonivahendid; samuti on oluline eluruumi plaan. Samuti võivad mõju avaldada teatavad hoonega seotud tegurid, nagu garaaž, lift, bassein, (katuse)aed või eluruumi paigutus hoones. Üüri võib mõjutada hoone liik (üksikmaja, paarismaja, korterelamu), arhitektuur, vanus või eluruumide arv hoones.

Teine muutujate kogum on seotud keskkonnatunnustega. Tuntud tegur on linnas ja kõrvalises kohas asuvate võrreldavate eluruumide üüride erinevus. Samuti võivad olulised tegurid olla kaugus majanduskeskusest või maastikuvorm (lauskmaa, mägine maa). Lisaks sellele mõjutavad üüri tavaliselt ka ümbruskonnategurid nagu vaade, ümbritsevad haljasalad, transpordivõimalused, infrastruktuur, poed ja koolid või linnaosa maine ja turvalisus.

Sotsiaal-majanduslikest teguritest saab moodustada veel ühe muutujate kogumi. Näiteks mõjutavad enamikus riikidest üüre valitsemissektori korraldusvahendid nagu üüripiirangud või üüritoetused. Lisaks sellele võib mõju avaldada ka üürilepingu kestus, lepinguliik (ajutine, alaline), elanike arv eluruumis (kaasüürilised), omaniku liik (avalik sektor, elamuühistu, erasektor, tööandja) või üürileandja üüripoliitika.

Loomulikult võib üüre mõjutada hulk lisamuutujaid. Kuid kõikide eespool nimetatud tegurite hõlmamise tulemuseks võivad olla ülekoormatud küsimustikud. Seetõttu võib kihistamisel kaaluda kapitalimaksumuse kasutamist. Eluruumi kapitalimaksumuse kasutamine põhineb asjaolul, et see peegeldab kõiki eluruumile olulisi tunnuseid. Kapitalimaksumust saab seega käsitleda kaudse kihistustegurina. Kapitalimaksumuse ja tegeliku üüri vahelise suhte kasutamist võib käsitleda otstarbeka lähenemisviisina eelkõige nendes riikides, kus üüritavad eluruumid moodustavad väikese osa eluruumide üldkogumist. Kui suhe on muutumatu, võimaldab see meetod määrata selliste eluruumide üürimisväärtuse, mida leidub üksnes omanike kasutuses olevate eluruumide hulgas. Lisaks sellele ei välista kapitalimaksumus “füüsiliste” kihistusaluste kasutamist; need võib ühendada. Sel juhul eeldatakse, et kapitalimaksumus kajastab puuduvaid “füüsilisi” kihistusaluseid. Igal juhul peab üüride arvutamisel kasutatav kapitalimaksumus põhinema ajakohase võrdlusaasta suhtes koostatud erapooletul hinnangul.

Tegelikult erineb kihistamine liikmesriigiti nii kihtide arvu kui ka nende täpsete määratlusaluste osas. Kuigi esmapilgul võib see tekitada raskusi, tuleb rõhutada, et teatavaid põhialuseid, nagu eluruumi suurus ja (geograafiline) asukoht, kasutatakse pea kõikjal. Lisaks erineb muude omaduste asjakohasus riigiti ning liikmesriigid võivad ise kõige paremini määrata olulised kriteeriumid.

2. põhimõte:

Kihistamisel kasutavad liikmesriigid eluruumide olulisi tunnuseid. Need võivad olla seotud eluruumi ja hoonet iseloomustavate tunnuste, keskkonnatunnuste või sotsiaal-majanduslike tunnustega. Samuti võib kihistamisel kasutada ajakohast kapitalimaksumust, kui see põhineb erapooletul hinnangul.

1.2.2.   Kihistusaluste valik

Arvestades eluruumi üüri mõjutavaid erinevaid tunnuseid, on esimene ülesanne uurida olulise mõjuga muutujaid. Üks oluliste muutujate kindlakstegemise viis on olemasolevate statistiliste andmete tabelanalüüs. Objektiivse hindamisaluse saamiseks võib kasu olla tegelike üüride dispersioonist kihis. See soodustaks võimalikke parandusi kihistamises ja kihtide sellist valikut, et dispersioon oleks kihis võimalikult väike. Seetõttu on soovitatav iga kihi dispersioon arvutada vähemalt nendel juhtudel, mil kihistamine mõjutab nii tegelike kui ka kaudsete üüride taset.

Täiustatud statistilised meetodid võimaldavad keerukamat lähenemisviisi nagu (mitme muutujaga) regressioonanalüüs. See võte võimaldab hinnata üksikute muutujate mõju nii, et leitakse teatav üüride erinevust põhjustav tunnus. Lühidalt öeldes saab muutuja eristusväärtust korrelatsioonikordaja abil mõõta. Kõrvaltootena võimaldab see seada tunnuseid tähtsuse järjekorda. See aitab kindlaks teha kohad, kus tuleb üksikasjalikumalt kihistada. Tähtsaimate muutujate kombineerimine mitme muutujaga regressiooni abil näitab nende üldist eristusväärtust. Täiustatud statistiliste meetodite kasutamine tähtsate muutujate valimiseks on tõhus moodus kihistada eluruumide üldkogumit. Lisaks võib regressioonanalüüsi kasutada otseseks üüride arvestamiseks, näiteks hedooniliste mudelite puhul. Neid võtteid saab kasutada ka keskmise üüri hindamisel siis, kui üüritavate eluruumide kohta vastavad andmed puuduvad (tühi kiht).

Kihistusaluste valimisel täiustatud statistiliste meetodite põhjal on veel see eelis, et kõikidele riikidele ei ole vaja kehtestada ühtseid aluseid. Võrreldava tulemuse saamiseks piisab tähtsaimate aluste järjestamisest igas riigis ja vajaliku eristusväärtuse üldtaseme kehtestamisest. Loomulikult sõltub selline regressioonanalüüs suuresti olemasolevatest statistilistest andmetest. Siiski võib see soodustada edasisi täiustusi isegi piiratud statistiliste andmete korral.

Arvestades, et üüre mõjutavaid erinevaid muutujaid käsitlev teave sõltub peamiselt põhiliste statistiliste andmete olemasolust, võivad täiustatud statistiliste meetodite kasutamise võimalused olla hetkel piiratud. Seetõttu soovitatakse tavameetodit, s.o liikmesriigid kasutavad kõiki tabelanalüüsidega saadavaid olulisi aluseid. Eluruumide üldkogumi kihistamisel tuleb kasutada vähemalt eluruumi suurust, asukohta ja veel vähemalt ühte tähtsat tegurit; sellise kihistamise tulemuseks peaks olema vähemalt 30 kihti. Eluruumide üldkogumi jaotus peab olema otstarbekas ja esindama tervet eluruumide üldkogumit. Kihtide valimiseks kasutatava(te) tähtsa(te) selgitava(te) muutuja(te) määramiseks võib kasutada täiustatud statistilist meetodit.

Tegelikult võib liikmesriik eelistada väiksema hulga muutujate või muude kui tavameetodiga ettenähtud muutujate kasutamist. See on lubatav, kui (mitme muutujaga) regressioonanalüüs näitab, et vastuvõetav eristusväärtus on saavutatud. Võrreldavate tulemuste tagamiseks peaks korrelatsioonikordaja olema vähemalt 70 %. See piirväärtus on vastuvõetav suure valimi puhul, kui null- ja madalaid üüre ning ilmseid vaatlusvigu ei arvestata.

3. põhimõte:

Liikmesriigid kasutavad oluliste kihistusaluste leidmiseks tabelanalüüse või statistilisi meetodeid. Kasutada tuleb vähemalt eluruumi suurust, asukohta ja veel vähemalt ühte tähtsat tegurit. Tulemuseks peab olema vähemalt 30 kihti, kusjuures eristatakse vähemalt kolme suurusklassi ja kahte asukoha liiki. Väiksema hulga muutujate kasutamine on vastuvõetav, kui eelnevalt on tõestatud, et (mitme muutujaga) korrelatsioonikordaja on vähemalt 70 %.

1.2.3.   Tegelikud ja kaudsed üürid

Kaudseid üüre arvestatakse vaadeldud tegelike üüride põhjal. Kaudsete üüride puhul määratletakse üür möbleerimata eluruumi kasutusõiguse hinnana. Võib juhtuda, et vaadeldud üüre tuleb kohandada, et need vastaks määratlusele.

Kütte-, vee-, elektri- jm tasud tuleks üürist välja arvata, kuigi vahel on neid tegelikkuses raske eraldada. ESA väärtusemääramisnormide täitmiseks peaks eluasemeteenuste toodang olema baashindades.

Vaadeldud üüride puhul on teatavad riiklikud toetused ilmselt tähtsad. Näiteks tarbijana on teataval kodumajapidamisel õigus valitsemissektori tulusiirdele (nt üüritoetus), kuid halduslikel põhjustel makstakse see otse üürileandjale. Täheldatud üür võib olenevalt teabeallikast erineda. Kui teabeallikaks on üürnik, võib vajalikuks osutuda täheldatud üüri kohandamine, lisades sellele asjakohase üüritoetuse.

Lisaks sellele eeldab tegelike üüride kasutamine kaudsete üüride leidmisel mitme andmete ühtlustamist mõjutava põhiküsimuse selgitamist. Esimene punkt on seotud küsimusega, kas arvestamisel tuleks kasutada kõiki või üksnes uutest lepingutest tulenevaid tegelikke üüre. Olenevalt otstarbest saab esitada erinevaid teoreetilisi väiteid, mis toetavad uute lepingute, ehitusaastal sõlmitud lepingute või “keskmiste” lepingute alusel tegelikult makstud üüre. Üldreegli kohaldamisel, s.o samalaadsete eluruumide üüride kasutamisel, ei tundu uutest lepingutest tulenevate üüridega piirdumine kaudsete üüride leidmisel vastuvõetav. Arvestades, et üüritavate eluruumide puhul kasutatakse “keskmisi” üüre, tuleks omanike kasutuses olevate eluruumidega toimida samamoodi. Lisaks sellele tekitaks muu lahendusviis paljudes riikides suuri raskusi, kui kasutatakse kihistusmeetodit. Lühidalt öeldes järeldub, et kaudsete üüride leidmisel tuleks kasutada kõikidest lepingutest tulenevaid keskmisi tegelikku üüre. Järelikult tuleks keskmiste üüride arvutamisse kaasata eraturu üürid, mis on valitsuse määruste tõttu madalad.

Teine küsimus on seotud sellega, kas avaliku sektori eluruumide üüre saab arvestamisel kasutada. Arvestades, et omanike kasutuses olevad eluruumid on tavaliselt eraomandis, tuleks arvestamiseks kasutada põhimõtteliselt üksnes erasektori tegelikke üüre. Kui eraomandis olevate eluruumide tegelike üüride kohta ei ole kaudsete üüride leidmiseks piisavalt andmeid, võib erandkorras siiski kasutada avaliku sektori eluruumide üüre tingimusel, et neid suurendatakse nii, et nad võiks erasektori üüre asendada.

Veel üheks küsimuseks on möbleeritud eluruumide üüride kasutamine kaudsete üüride arvutamise aluse suurendamiseks. Põhimõtteliselt on omanike kasutuses olevate eluruumide üürimisväärtuse arvestamise aluseks möbleerimata eluruumide üürid. Seetõttu ei saa möbleeritud eluruumide üüre otse kasutada. Ebaõige üüritaseme arvestamise vältimiseks tuleks neid vähendada mööbli kasutamise tasu võrra.

4. põhimõte:

Kaudsete üüride arvestamisel mõistetakse üüri all üüri, mida tuleb maksta õiguse eest kasutada möbleerimata eluruumi. Kui teabeallikaks on üürnik, võib vajalikuks osutuda täheldatud üüri kohandamine, lisades sellele asjakohase üüritoetuse, mida makstakse halduslikel põhjustel otse üürileandjale. Kaudsete üüride leidmiseks kasutatakse kõikidest eraomandis olevate möbleerimata eluruumidega seotud lepingutest tulenevaid tegelikke üüre. Kui statistilistel põhjustel on vaja, võib erandkorras kasutada avaliku sektori eluruumide üüre tingimusel, et neid suurendatakse nii, et nad võiks erasektori üüre asendada. Samamoodi võib arvestus pärast möbleeritud ja möbleerimata eluruumide üürivahe mahaarvamist hõlmata ka möbleeritud eluruumide üüre.

1.3.   Alusaasta näitaja allikad ja ekstrapoleerimismeetodid

1.3.1.   Eluruumide üldkogum

Kihistusmeetodi kohase arvestuse oluline tegur on eluruumide üldkogumit käsitlev teave. See teave on ekstrapoleerimisel võrdluskogumiks. Üldiselt koosneb eluruumide üldkogum kõikidest eluruumidena kasutatavatest hoonetest või nende osadest. Üksikasjalikum selgitus on esitatud eriküsimusi käsitlevas punktis. Eluruumide üldkogumi määramiseks kasutatakse põhiallikana hoonete loendusi, riiklikke hooneregistreid või rahvaloendusi. Seejärel ajakohastatakse alusaasta näitajat, et saada hinnang jooksva aasta kohta.

Alusaasta eluruumide üldkogumi määramisel tundub kõige vähem raskusi tekitav ja täielikum olevat hoonete loendus, eriti kui seda tehakse koos rahvaloendusega. Riiklikud hooneregistrid sõltuvad suuresti õiguslikest menetlustest, mis võivad põhjustada ebakindlust, näiteks eluruumide juurdeehituste, täienduste, ümberehituste ja lammutuste õige ülesmärkimise osas. Rahvaloenduse käigus kodumajapidamiste antud teabe kasutamine eluruumide üldkogumi alusena võib põhjustada raskusi, sest tulemustes alahinnatakse lisaeluasemeid, mis ei ole loenduspäeval asustatud.

5. põhimõte:

Alusaasta eluruumide üldkogumi määramisel kasutavad liikmesriigid esialgse alusena hoonete loendust või rahvaloendust või riiklikku hooneregistrit. Kuna hoonete loendus on tavaliselt kõige täielikum, tuleb riiklike hooneregistrite ja rahvaloenduste kasutamise korral tulemusi intensiivselt ja põhjalikult kontrollida, et saada ammendavaid andmeid.

1.3.2.   Tegelikud üürid

Eluasemeteenuste toodangu arvutamisel kihistusmeetodi kohaselt on teiseks oluliseks teguriks üüritavate eluruumide eest tegelikult makstavad üürid. Alusaasta tegelike üüride kohta saadakse teavet kas loenduse (nt rahvaloendus) või valikvaatlusega, nagu leibkonna eelarve uuring või spetsiaalne üüriuuring. Esimesel juhul on tegelikud üürid ilmselt täies ulatuses hõlmatud ja arvutused saavad mõjutada üksnes kaudsete üüride taset. Valikvaatluste puhul mõjutavad arvutused nii tegelike kui ka kaudsete üüride taset. Loomulikult loob loendus ulatusliku aluse usaldusväärsele teabele. Kuid leibkonna eelarve uuringuid peetakse tavaliselt piisavalt usaldusväärseks, eelkõige hädavajalike kaupade puhul. Samas on teada, et seda liiki uuringute põhiliseks ebakohaks on eristavad vastamiskaod. Kui eluaset peetakse pigem luksus- kui hädavajalikuks kaubaks, on sellel ebakohal ebasoovitav mõju üüriarvutuste tulemustele, mida tuleks tasakaalustada. Leibkonna eelarve uuringute teiseks ebakohaks on vähemalt mõnes riigis valimi väiksus, mis võib raskendada üüride kihistamist. Igal juhul tuleks võimalikult palju kasutada olemasolevaid lisaallikaid. Seda võib teha näiteks riikides, kus suurt osa eluruumidest kontrollib avalik sektor ja eluruumide vahendajad peavad esitama aruanded. Lisaks sellele tuleks tulemuste parandamiseks pidevalt uurida muid allikaid, nagu eriotstarbelised üürivaatlused.

6. põhimõte:

Liikmesriigid kasutavad kihi tegelike üüride saamiseks kõige ulatuslikumaid ja usaldusväärsemaid allikaid, näiteks rahvaloendusi või kodumajapidamiste uuringuid. Muid allikaid tuleks hinnata, et parandada usaldusväärsust ja ammendavust ning eelkõige kihistamist.

1.3.3.   Alusaasta tulemuste ekstrapoleerimine

Üksnes vähestel liikmesriikidel on olemas aastaandmed, mida on vaja, et igal aastal uuesti arvutada omanike kasutuses olevatest eluruumidest tulenevat toodangut. Enamikus riikides võetakse aluseks teatava aasta tulemused ja ajakohastatakse neid uute näitajate abil, et leida jooksva aasta näitaja. Ajakohastamine võib toimuda alusaasta (kogu)toodangu ühendatud näitajate abil või eluruumide üldkogumi ja iga kihi üüri eraldi ekstrapoleerimise abil. Kuigi üldiselt võib oodata samalaadseid tulemusi, võivad muutused ülesehituses, nt üüritavate ja omanike kasutuses olevate eluruumide vahelises suhtes, põhjustada erinevusi. Lisaks sellele võimaldab eraldi arvutamine kontrollida usaldusväärsust.

Kasutatavate näitajate puhul tuletatakse koguseindeks tavaliselt ehitustööstuse toodangust. Samas põhineb hinnanäitaja tihtipeale makstud üüri hinnaindeksil, mis saadakse tarbijahinnaindeksist. See võib põhjustada moonutusi, kui eeldus, et kaudsed üürid liiguvad samas suunas kui kõik üürid, ei ole põhjendatud, näiteks riikliku üürikorralduse tõttu. Kaudsete üüride ekstrapoleerimisel tuleks seetõttu nagu alusaastal eelistada eraomandis olevate üüritavate eluruumidega seotud muutusi kajastavat hinnaindeksit. Lisaks sellele tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et hinnaindeksid ei hõlma tavaliselt kvaliteedimuutustest tulenevaid hinnatõuse. Seetõttu tuleb hinnaindekseid täiendada parenemist kajastava kvaliteedinäitajaga.

Lõpetuseks tundub otstarbekas vähendada struktuurimuutuste mõju tulemustele, piirates ekstrapoleerimisperioodi. Võttes selles suhtes arvesse asjakohaste lähteandmete korrapäralisust, tundub asjakohane määrata eluruumide üldkogumi suurus iga 10 aasta tagant, mis on tavaline ajavahemik rahvaloenduste vahel. Lisaks sellele tuleks hinnategur (iga kihi üür) määrata vähemalt iga viie aasta tagant, mis on tavaline ajavahemik leibkonna eelarve uuringute vahel.

7. põhimõte:

Kui eluasemeteenuste toodangu väärtust ei ole võimalik igal aastal täielikult uuesti määrata, võivad liikmesriigid teatava alusaasta näitaja ekstrapoleerida, kasutades sobivaid koguse-, hinna- ja kvaliteedinäitajaid. Eluruumide üldkogum ja keskmine üür ekstrapoleeritakse iga kihi puhul eraldi. Ekstrapoleerimisel eristatakse tegelike ja kaudsete üüride arvutamist. Vajaduse korral võib ekstrapoleerimisel kasutatavate kihtide arv olla väiksem kui alusaasta arvutuses kasutatav. Omanike kasutuses olevate eluruumide kaudsete üüride leidmiseks kasutatakse üldiselt eraomandis olevate eluruumide üüre kajastavat hinnaindeksit. Igal juhul ei tohiks eluruumide üldkogumit määrata harvem kui 10 aasta tagant ja hinnategurit harvem kui viie aasta tagant või tuleks andmete sarnane kvaliteet saavutada muude asjakohaste meetodite abil.

1.4.   Eriküsimused

1.4.1.   Üürita ja odava üüriga eluruumid

Tegelike üüride kohta andmeid kogudes täheldatakse mõnikord nullväärtusi või väga väikesi väärtusi. Üürita eluruumide puhul tekib imelik olukord, et eluasemeteenust tegelikult osutatakse, kuid (nähtavat) tasu ei saada. Sel juhul tundub asjakohane kasutada lahendusena täheldatud tegeliku nullüüri kohandamist. Sarnane lahendus tundub mõistlik ka odavate eluruumide puhul.

Lisaks valitsemissektori sekkumistele on muidki põhjuseid, miks võidakse täheldada üürita või odavaid eluruume. Üks näide on töötaja, kes elab tööandja omandis olevas alandatud üüriga või nullüüriga eluruumis. See näide võib hõlmata igasuguseid töötajaid, sealhulgas majapidajaid või valvureid. Sel juhul tuleb tegelikku üüri kohandada ning tegeliku ja võrreldava üüri vahet käsitletakse loonustasuna (vt ESA95 paragrahve 4.04–4.06). Teine võimalus on see, et eluruume antakse üürile sugulastele või sõpradele nullüüri või odava üüri eest. Sel juhul saab kohanduse teha nii, et lihtsalt liigitatakse need eluruumid ümber – üüritavatest saavad omanike kasutuses olevad eluruumid. Lisaks sellele tundub samalaadne kohandus asjakohane, kui üürnikud teevad ühekordse makse, s.o üürnik maksab üüri ette tavalisest pikema aja eest.

8. põhimõte:

Üürita ja odavate eluruumide puhul täheldatud tegelikku üüri kohandatakse nii, et see sisaldab eluasemeteenust täies ulatuses. Kaudsete üüride arvutamisel ei kasutata selliseid nullüüre ega madalaid üüre, mis on kohandamata.

1.4.2.   Puhkemajad

Puhkemajad hõlmavad igasuguseid vabal ajal kasutatavaid eluruume nagu lähedal asuvad nädalalõpumajad, mida kasutatakse lühikest aega palju kordi aastas, või kaugemal puhkekeskuses asuvad puhkemajad, mida kasutatakse pikemat aega, kuid vähe kordi aastas. Esmapilgul ei tundu üüritavate puhkemajadega seonduvat mingeid raskusi, sest toodangut mõõdetakse tegelikult makstud üüriga. Kui tegelikke üüre nõutakse sisse siiski kuu kaupa, võib nende ekstrapoleerimine aasta üldnäitajasse põhjustada ülehindamist, kui ei võeta arvesse täiendavaid andmeid keskmise kasutusaja kohta.

Omanike kasutuses olevate puhkemajade kaudse üüri arvutamisel on kõige mõistlikum lähenemisviis kihistada see kinnisvara ja kohaldada samalaadse tegelikult üüritud eluruumi keskmist aastaüüri. Aastaüür kajastab kaudselt keskmist kasutusaega. Raskuste korral võib kasutada asendusmeetodit, s.o koguda ühe kihi puhkemajade kohta teavet ja kohaldada tegelikult üüritud puhkemajade keskmist aastaüüri omanike kasutuses olevate puhkemajade suhtes. Kolmandaks on vastuvõetav, et kasutatakse sama asukohakihi tavaliste eluruumide aastast koguüüri, kui puhkemajad moodustavad eluruumide üldkogumist väga väikese osa või neid ei saa muudest eluruumidest eraldada. Isegi puhkekeskuses asuvate puhkemajade puhul tundub selline teguviis mõistlik, võttes arvesse asjaolu, et need on alati omanike käsutuses ja omanike sõbrad või sugulased kasutavad neid samuti tasuta.

9. põhimõte:

Puhkemajad hõlmavad igasuguseid vabal ajal kasutatavaid eluruume nagu lähedal asuvad nädalalõpumajad või kaugemal puhkekeskuses asuvad puhkemajad. Puhkemajadest tuleneva toodangu väärtuse määramiseks on soovitatav kasutada samalaadse majutuse eest keskmiselt võetavaid aastaüüre. Aastaüür kajastab kaudselt keskmist kasutusaega. Kuigi kihistamine oleks soovitav, võib puhkemajad rühmitada ühte kihti. Kui puhkemajad moodustavad väga väikese osa eluruumide üldkogumist, võib kasutada sama asukohakihi tavaliste eluruumide aastast koguüüri. Põhjendatud erandjuhtudel, kui teatavates puhkemajade kihtides andmed tegelike üüride kohta puuduvad või on statistiliselt mitteusaldusväärsed, võib kasutada muid objektiivseid meetodeid, nagu kasutusmaksumuse meetod.

1.4.3.   Osaajakasutusõigusega eluruumid

Osaajakasutusõiguse puhul müüb kinnisvaravahendaja õiguse veeta igal aastal kindel ajavahemik teatavas eluruumis, mis asub turismipiirkonnas, ja korraldab selle kinnisvara haldamist. Selle õiguse tagab tunnistus, mis väljastatakse pärast esimest makset. Seda tunnistust võib müüa turuhinnaga. Halduskulude katmiseks tuleb edaspidi teha korrapäraseid makseid.

Sellest kirjeldusest tuleneb, et esimest makset tuleks käsitleda investeeringuna, sest tunnistus sarnaneb aktsiale. Seda käsitlust toetab asjaolu, et vähemalt ühe liikmesriigi õiguse kohaselt läheb ostjale üle omandiõigus. Seetõttu oleks mõistlik märkida esimene makse rahvamajanduse arvepidamises immateriaalseks põhivaraks. Lisaks sellele oleks mõistlik käsitleda üürita majutusteenust kinnisvaramaakleri loonusena makstava dividendina.

Põhiline raskus on see, et tegelikult toodab osaajakasutusõigusega eluruum teenust, mida majanduse kogutoodang ei hõlma. Mõistlikult võttes on siin vaja teha kohandus. Kõigepealt tähendab ettepanek võtta korrapäraseid makseid arvesse ligikaudsete väärtustena kaudselt seda, et majutusteenuse puhul kohandust ei tehta, kuna korrapärane makse on seotud erineva teenuse, nimelt halduskuludega. Teine teoreetiline võimalus oleks käsitleda esimest makset ettemaksena osutatava teenuse eest ja jaotada see asjakohaste kasutusaegade lõikes. Lisaks selle mudeli rakendamisega seotud statistilistele raskustele tundub siin olevat õiguslik vastuolu, kuna kaudne tõlgendus on teenuse ostmine, mitte vara omandamine.

Veel üheks võimaluseks on ligikaudse väärtuse tuletamine samalaadse (toitlustamine iseteeninduse korras) majutuse eest tegelikult võetavatest aastaüüridest. Seda lahendust toetab asjaolu, et osaajakasutusõigusega eluruumid asuvad turismipiirkondades koos tegelikult üüritavate puhkeruumidega. Raskuste korral võib osaajakasutusõigusega eluruumi puhul kasutada ka kahte muud puhkemajade suhtes pakutud meetodit. Kaudne üür peaks põhinema netosummadel, et vältida korrapärase maksega hõlmatud kulude kahekordset arvestamist.

10. põhimõte:

Osaajakasutusõigusega eluruumide suhtes kohaldatakse samu menetlusi kui puhkemajade puhul.

1.4.4.   Toa väljaüürimine

Enamikus riikides on suur hulk üliõpilasi majutatud välja üüritud tubadesse. Tihtipeale kasutavad seda majutusvõimalust ka muud noored inimesed või need, kes viibivad töö tõttu kodust eemal. Kui tuba on osa üüritavast eluruumist, s.o allüüril, ei ole suuri raskusi. Allüüri võib käsitleda osamaksena tegelikust põhiüürist, s.o kodumajapidamiste vahelise tulusiirdena. Kui tuba on aga osa omaniku kasutuses olevast eluruumist, oleks nii üürniku makstava üüri kui ka kogu kaudse üüri hõlmamine kahekordne arvestamine. Õige lahendus oleks ilmselt arvestada allüürniku tegelikult makstavat üüri tasuna eluruumi selle protsentuaalse osa eest, mida ta kasutab, ja leida ülejäänud eluruumi kaudne üür. Selle rakendamine võib siiski olla võimatu. Selle asemel võiks üüri käsitleda tulusiirdena, mis on mõeldud eluruumi kulude jagamiseks. See sarnaneks esimese juhuga, kuivõrd tegelikku üüri käsitletakse osana kaudsest põhiüürist. Selle käsitluse tulemusena on majapidamiste rühmitamise korral vaja teha kohandus.

Veel üks küsimus on see, kuidas käsitleda mitme toa allüürimist. Sel juhul soovitatakse mõistet “toa väljaüürimine” kohaldada üksnes siis, kui omanik või põhiüürnik ise jätkab eluruumi kasutamist. Muul juhul tuleks allüürimist käsitleda eraldi majandustegevusena (eluasemeteenus või pansionaat).

11. põhimõte:

Eluruumis olevate vabade tubade eest makstud üüri käsitletakse osana põhiüürist, kui omanik või põhiüürnik ise jätkab eluruumi kasutamist.

1.4.5.   Tühjad eluruumid

Esiteks, üüritavat eluruumi käsitletakse alati asustatuna, isegi kui üürnik elab mujal. Teiseks, kooskõlas puhkemajade ja osaajakasutusõigusega eluruumide puhul kokkulepitud üldlahendusega kajastab aastaüür kaudselt keskmist kasutusaega. Tühjade eluruumide küsimus piirdub seega mitteüüritavate eluruumidega, mida omanik ei kasuta, s.o neid saab müüa või üürida. Sel juhul ei osutata eluasemeteenust, mistõttu tuleks märkida nullüür.

Teave, mida on vaja, et kindlaks teha, kas mitteüüritav eluruum on tühi või mitte, võib põhineda omaniku või naabrite selgitustel. Sellise teabe puudumisel võib mööbli olemasolu käsitada märgina sellest, et eluruum on asustatud. Möbleerimata eluruume võib seevastu käsitleda tühjana, kuna eluasemeteenuse osutamine on ebatõenäoline. Tühjad eluruumid peaksid samuti hõlmama eluruume, mis on maksmatajätmise tõttu tagasi võetud või mis on lühikest aega tühjad seetõttu, et eluruumide vahendaja ei ole kohe uut üürnikku leidnud. Piiripealseks juhtumiks on tühi eluruum, mis on täielikult möbleeritud ja mida omanik võib kohe kasutada. Siinkohal võib väita, et eluasemeteenust ei osutata nii kaua, kui omanik eluruumis tegelikult ei ela. Kuna see on võrreldav üüritava, kuid tühja eluruumiga, tundub üüri märkimine asjakohane. Seetõttu käsitletakse omaniku kasutuses olevaid möbleeritud eluruume tavaliselt asustatuna.

Tühi eluruum võib ikkagi põhjustada kulusid nagu jooksvad hooldus- ja elektrikulud, kindlustusmaksed, maksud jne. Need tuleks märkida vahetarbimisena, muude tootmismaksudena jne. Nagu teenuseid mitteosutava ettevõtte puhul, võib see põhjustada negatiivse lisandväärtuse.

12. põhimõte:

Mitteüüritava eluruumi puhul, mida saab müüa või üürida, märgitakse nullüür. Omaniku kasutuses olevat möbleeritud eluruumi käsitletakse üldiselt asustatud eluruumina.

1.4.6.   Garaažid

Kuna garaažid on osa kapitali kogumahutusest põhivarasse, tundub asjakohane, et lisaks renditavate garaažide teenuste arvamisele majanduse kogutoodangusse, leitakse omanike kasutuses olevatest garaažidest tulenev arvestuslik toodang. Mõlemal juhul on garaaž osaks eluruumi mugavustest nagu mis tahes muu tegur. See peaks hõlmama ka auto varjualuseid ja parkimiskohti, sest nendel on tõenäoliselt sama eesmärk.

ESA95 paragrahvis 3.64 sätestatakse: “sarnane arvestus tuleb teha ka eluruumidest eraldi asetsevate garaažide kohta, mida omanik kasutab lõpptarbimise otstarbel koos eluruumidega. Mingit arvestust ei tehta aga garaažide kohta, mida eraomanik kasutab ainult töökoha lähedale parkimise otstarbel.”

Enamasti on garaažiga eluruumide hulgas rohkem omanike kasutuses olevaid eluruume kui garaažiga üüritavaid eluruume. Selle struktuurierinevuse õigeks arvessevõtmiseks on kõige parem kasutada garaaži olemasolu kihistusalusena.

13. põhimõte:

Garaažid ja parkimiskohad, mida kasutatakse lõpptarbimiseks, toodavad eluasemeteenuste hulka kuuluvaid teenuseid.

2.   VAHETARBIMINE

Vahetarbimine peab olema toodanguga kooskõlas. Vastavalt eratarbimise liigitusele kuluartiklite kaupa (COICOP) peab tasud kütte, vee, elektri jne. eest, samuti eluruumide hooldus- ja remondikulud märkima eraldi ning neid ei pea arvestama eluasemeteenuste toodangu hulka.

Praktikas võib mõningaid tasusid, samuti hooldus- ja remonditasusid pidada siiski üüriteenuse osaks põhjusel, et neid ei saa sellest eraldada. See ei tohiks RKT taset mõjutada, kui vahetarbimist ja toodangut käsitletakse järjekindlalt brutona.

Hoolduse ja remondi valdkonnas tuleks eristada kolme kategooriat. Esiteks, olemasoleva põhivara parendusi, mis selgelt ületavad tavalist hooldust ja remonti, käsitletakse kapitali kogumahutusena põhivarasse (ESA95 paragrahv 3.107).

Teiseks, tavalisi hooldus- ja remondikulusid, mida omanik peab tegema eluruumi viimistlemiseks, hoolduseks ja remondiks ja mida üürnik tavaliselt ei tee, käsitletakse vahetarbimisena eluasemeteenuste tootmisel (ESA95 paragrahv 3.77).

Lõpetuseks, toodangu hulka ei loeta eluruumide koristamist, viimistlemist ja hooldust, kui need tegevused on üürnikele tavalised (ESA95 paragrahv 3.09). ESA95 paragrahvis 3.76 sätestatakse, et leibkonna lõpptarbimiskulutuste hulka kuuluvad eluruumide väiksema remontimise ja viimistlemise materjalid, kui selliseid töid teostavad tavaliselt üürnikud või omanikud.

See tähendab seda, et omanike kasutuses olevate eluruumide puhul, peab vahetarbimine hõlmama sama tüüpi hooldust ja remonti, mida üürileandja käsitleks vahetarbimisena sarnastes üüritavates eluruumides. Kulutusi sellist tüüpi remonditöödele ja hooldusele, mida enamasti teevad pigem üürnikud kui üürileandjad, tuleb käsitleda leibkonna lõpptarimiskulutusena nii üürnike kui omanike puhul.

Omanike kasutuses olevate eluruumide korralisest hooldusest ja remondist tuleneva vahetarbimise võib tuletada otsestest statistilistest allikatest nagu leibkondade eelarve uuringud. Kui omanike kasutuses olevate eluruumide vahetarbimise ja toodangu suhe on väga erinev üürisektori vastavast suhtest, siis peab selle põhjuseid uurima. Kui erinevused on tingitud kvaliteedist, nt erineval tasemel hooldus muus osas sarnaste eluruumide jaoks, siis peab kaudseid üüre vastavalt kohandama.

Vahetarbimine peaks sisaldama kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 448/98. (3) Siia kuulub kodumajapidamiste vahetarbimine seoses eluruumi omanikuna saadud laenudega.

Nagu punktis 1.4.5 mainitud, võivad tühjad eluruumid tekitada vahetarbimist. Üldiselt tuleb rõhutada, et tööandja omanduses olevate eluruumide puhul tuleks vältida vahetarbimise topeltarvestamist.

14. põhimõte:

Vahetarbimine peab olema kooskõlas eluasemeteenuste toodangu määratlusega. Üldiselt peaksid mõlemast välja jääma tasud kütte, vee, elektri jne. eest. Kui praktilistel põhjustel kasutatakse muid meetodeid, siis on see aktsepteeritav, kui see ei mõjuta SKTd ja RKTd.

3.   TEHINGUD VÄLISRIIKIDEGA

ESA95 kohaselt (paragrahvid 1.30 ja 2.15) käsitletakse mitteresidentüksusi mõtteliste residentüksustena siis, kui nad on riigi majandusterritooriumil oleva maa või ehitise omanikud, kuid üksnes sellise maa või ehitisega seotud tehingute puhul.

See tähendab seda, et mitteresidendi omandis oleva eluruumi toodetav teenus arvatakse majanduse kogutoodangusse seal, kus eluruum asub. Mitteresidendist omaniku kasutuses oleva eluruum registreeritakse eluasemeteenuse ekspordina ja vastav netoülejääk tuleb märkida välisriikide esmaseks tuluks (ESA95 paragrahvid 3.142 ja 4.60).

Residentide kohta, kes omavad eluruume välisriikides, öeldakse ESA95 paragrahvis 3.64: “Välisriikides asuvate omanike kasutuses olevate eluruumide, nt puhkemajade, üüriväärtust ei loeta kodumaiseks toodanguks vaid teenuste impordiks ja vastavat netoülejääki peetakse väliriikidest saadavaks esmaseks tuluks.”

Üldiselt ei teki raskusi, kui mitteresidendi omandis olev kinnisvara üüritakse tegelikult residendile, sest rahavoogu võetakse arvesse ja see märgitakse maksebilanssi. Välisriigi residendi omandis ja kasutuses olevad eluruumid tuleb määratleda eraldi. Omaniku kodakondsus ei ole piisav, eristamaks residenti mitteresidendist. Välisriikide residentide omandis olevad puhkemajad on selles suhtes tähtsaimad ning oleks kasulik, kui vastavad liikmesriigid jõuaksid kokkuleppele mitteresidentidest omanike arvu suhtes. Mitteresidentidest omanike kohta on üldiselt vähe teavet. Veel vähem on teavet residentide kohta, kes omavad puhkemaju välisriikides. Ebajärjekindluse vältimiseks peaksid liikmesriigid, kes vähendavad esmaseid tulusid mitteresidentidest omanike eluruumide võrra, lisama samal ajal esmased tulud residentide omandis ja kasutuses olevate eluruumide võrra välisriikides.

Siinkohal on eriküsimuseks osaajakasutusõigusega eluruumid. Kuna samal aruandeperioodil võivad sellist eluruumi kasutada erinevate riikide residendid, tundub liigitamine päritoluriikide kaupa pea võimatu. Võrreldavaid tulemusi võib saada ka otstarbekama lähenemisviisi abil. Kõigepealt määratakse osaajakasutusõigusega eluruumidest tulenev (arvestuslik) lisandväärtus omanikust äriühingu päritolumaale. Seejärel võib omanikust äriühingut paluda esitada teave osaajakasutusõiguse omanike päritoluriigi kohta, mida võib kasutada jaotamise alusena.

15. põhimõte:

ESA95 kohaselt kujundavad kõik liikmesriigi territooriumil asuvad eluruumid tema SKTd. Netoülejääk, mida mitteresidendid saavad maa ja ehitiste omanikena selles riigis, tuleb märkida välisriikide omandituluks ja seetõttu arvata SKTst maha RKTle üleminekul (ja vastupidi). Netoülejäägina käsitatakse eluruumide tegeliku ja kaudse üürimise netoülejääki. Liikmesriik, kes vähendab omanditulu mitteresidentidest eluruumide omanike arvel, peab samas lisama omanditulu residentide omatavate ja kasutatavate eluruumide võrra välismaal.

---

(1)  Ei kohaldata käesoleva keeleversiooni suhtes.

(2)  On võimalik, et omanikud, individuaalselt või kollektiivselt, palkavad majahoidja, ilma et kaasataks muid statistilisi üksusi nagu korteriühistud või haldusfirmad. Sellisel juhul peab kasutusmaksumuse meetodi abil arvestatav toodang sisaldama töötajate töötasusid.

(3)  EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1723/2005,

20. oktoober 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 21. oktoobrist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,492 | 2,492 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,020 | 1,020 |
| – – muudel juhtudel | 3,282 | 3,282 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,672 | 1,672 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 0,765 | 0,765 |
| – – muudel juhtudel | 2,462 | 2,462 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,020 | 1,020 |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | 3,282 | 3,282 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,936 | 1,936 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,020 | 1,020 |
| – muudel juhtudel | 3,282 | 3,282 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,492

2,492

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,020

1,020

– – muudel juhtudel

3,282

3,282

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,672

1,672

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

0,765

0,765

– – muudel juhtudel

2,462

2,462

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,020

1,020

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

3,282

3,282

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,936

1,936

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,020

1,020

– muudel juhtudel

3,282

3,282

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1724/2005,

20. oktoober 2005,

AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta oktoobri esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja kaupade suhtes kohaldatava korra kohta ning määruse (EÜ) nr 1706/98 kehtetuks tunnistamise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus), (2)

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 638/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 ja nõukogu otsuse 2001/822/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt (ÜMT) pärit riisi impordi suhtes kohaldatava korraga, (3) eriti selle artikli 17 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nende koguste kontrollimine, mille suhtes on esitatud taotlused, näitab, et 2005. aasta oktoobri osa eest tuleks litsentsid välja anda taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud vähendusprotsenti, ning tuleks kinnitada kogused, mis kantakse üle järgmisse perioodi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2005. aasta oktoobri esimese viie tööpäeva jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 638/2003 esitatud ja komisjonile teatatud taotluste alusel antakse riisi impordilitsentsid välja taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud lisas kehtestatud vähendusprotsenti.

2.   Järgmisse ossa ülekantavad kogused on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

1

(2)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 3.

3

---

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse alates 2005. aasta oktoobrist osa raames taotletud koguste suhtes, ning 2005. aasta lōppkvoot

| Päritolu/Toode | Koguse vähendusprotsent 2005. aasta oktoobris | 2005. aasta kvoodi lõppkasutus protsentides |
| --- | --- | --- |
| Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd | Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd |
| ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)






  — | CN-kood 1006 |

Päritolu/Toode

Koguse vähendusprotsent 2005. aasta oktoobris

2005. aasta kvoodi lõppkasutus protsentides

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)

—

CN-kood 1006

0

0

49,38

6,50

| Päritolu/Toode | Koguse vähendusprotsent 2005. aasta oktoobris | 2005. aasta kvoodi lõppkasutus protsentides |
| --- | --- | --- |
| AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõige 1)






  — | CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Päritolu/Toode

Koguse vähendusprotsent 2005. aasta oktoobris

2005. aasta kvoodi lõppkasutus protsentides

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõige 1)

—

CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

—

100

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 5 lõige 1)

| — | CN-kood 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-kood 1006 40 00

0

23,10

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1725/2005,

20. oktoober 2005,

impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002, millega kehtestati kord, mida kohaldatakse põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes, mis on saadud teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) pärit põllumajandustoodete töötlemisel, ja tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 1706/98, (2)

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2247/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes kohaldatava korra kohta) rakenduseeskirjad veiselihasektoris, (3) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires.

| (2) | Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. oktoobril 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. oktoobril 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele.

| (3) | Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. novembrist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. novembrist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires.

| (4) | Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Järgmised liikmesriigid annavad 21. oktoobril 2005 impordisertifikaadid veiselihasektori toodetele, väljendatuna konditustatud lihana, mis on pärit teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest ning mille kogused ja päritoluriigid on esitatud järgmiselt:

| | Ühendkuningriik:






  — | 160 t, mis on pärit Botswanast, |
| --- | --- | --- |

Ühendkuningriik:

—

160 t, mis on pärit Botswanast,

| — | 350 t, mis on pärit Namiibiast; |
| --- | --- |

—

350 t, mis on pärit Namiibiast;

| | Saksamaa:






  — | 350 t, mis on pärit Namiibiast. |
| --- | --- | --- |

Saksamaa:

—

350 t, mis on pärit Namiibiast.

Artikkel 2

Litsentsitaotlusi võib määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikli 4 lõike 2 kohaselt esitada 2005. aasta novembri esimese 10 päeva jooksul järgmiste konditustatud veise- ja vasikaliha koguste kohta:

| Botswana: | 12 226 t, |
| --- | --- |
| Keenia: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svaasimaa: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namiibia: | 3 605 t. |

Botswana:

12 226 t,

Keenia:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svaasimaa:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namiibia:

3 605 t.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1899/2004 (ELT L 328, 30.10.2004, lk 67).

1

(2)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

3

(4)  EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

4

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1726/2005,

20. oktoober 2005,

millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1670/2005 kehtestatud eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1670/2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1670/2005. (2)

| (2) | Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 1670/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta, |
| --- | --- |

(2)

Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 1670/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud töötlemata ja denatureerimata kujul eksporditavate toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1670/2005 kehtestatud eksporditoetusi muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk. 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk. 16).

1

(2)  ELT L 269, 14.10.2005, lk. 8.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED ALETES 21. OKTOOBRIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 33,83 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 33,83 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 36,78 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR 100 kg kohta | 36,78 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3744 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

33,83 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

33,83 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR 100 kg kohta

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR 100 kg kohta

36,78

1701 99 10 9950

S00

EUR 100 kg kohta

36,78

1701 99 90 9100

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3744

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1727/2005,

20. oktoober 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 10. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 10. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 39,694 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1728/2005,

20. oktoober 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 11,59 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,83 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,98 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,22 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

11,59

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,83

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,98

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,22

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1729/2005,

20. oktoober 2005,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 14.–20. oktoober 2005 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1730/2005,

20. oktoober 2005,

määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 2. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1438/2005 Soomes ja Rootsis teravilja suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2005/2006. turustusaastal, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames 14.–20. oktoober 2005 kaera eksporditoetuse kindlaksmääramiseks esitatud pakkumisi vastu ei võetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  ELT L 228, 3.9.2005, lk 5.

3

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1731/2005,

20. oktoober 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 14.–20. oktobrini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 8,46 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1732/2005,

20. oktoober 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 22,214 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1733/2005,

20. oktoober 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 0 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

0 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 8,32 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

8,32 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

2

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/35

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/70/EÜ,

20. oktoober 2005,

millega muudetakse nõukogu direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas ning teatavates loomset ja taimset päritolu saadustes ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (4) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (5) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on lisatud järgmised toimeained: glüfosaat komisjoni direktiiviga 2001/99/EÜ, (6) kloroprofaam komisjoni direktiiviga 2004/20/EÜ (7) ning bromoksüniil ja ioksinüül komisjoni direktiiviga 2004/58/EÜ. (8) |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on lisatud järgmised toimeained: glüfosaat komisjoni direktiiviga 2001/99/EÜ, (6) kloroprofaam komisjoni direktiiviga 2004/20/EÜ (7) ning bromoksüniil ja ioksinüül komisjoni direktiiviga 2004/58/EÜ. (8)

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on lisatud järgmised uued toimeained: dimeteenamiid-P ja flurtamoon komisjoni direktiiviga 2003/84/EÜ, (9) propoksükarbasoon ja zoksamiid komisjoni direktiiviga 2003/119/EÜ, (10) flasasulfuroon ja püraklostrobiin komisjoni direktiiviga 2004/30/EÜ, (11) kinoksüfeen komisjoni direktiiviga 2004/60/EÜ, (12) mepanipüriim komisjoni direktiiviga 2004/62/EÜ. (13) |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on lisatud järgmised uued toimeained: dimeteenamiid-P ja flurtamoon komisjoni direktiiviga 2003/84/EÜ, (9) propoksükarbasoon ja zoksamiid komisjoni direktiiviga 2003/119/EÜ, (10) flasasulfuroon ja püraklostrobiin komisjoni direktiiviga 2004/30/EÜ, (11) kinoksüfeen komisjoni direktiiviga 2004/60/EÜ, (12) mepanipüriim komisjoni direktiiviga 2004/62/EÜ. (13)

| (3) | Asjaomased toimeained on direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse lisatud kavandatud kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamise alusel. Teatavad liikmesriigid on esitanud asjaomase teabe vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(3)

Asjaomased toimeained on direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse lisatud kavandatud kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamise alusel. Teatavad liikmesriigid on esitanud asjaomase teabe vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks.

| (4) | Ühenduses jääkide suhtes kehtestatud piirnormid ja Codex Alimentarius’es soovitatud piirnormid määratakse kindlaks ja hinnatakse ühesuguses korras. Kloroprofaami ja glüfosaadi jaoks on Codex Alimentarius’es esitatud mitu jääkide piirnormi. Ühenduses on juba kehtestatud jääkide piirnormid kloroprofaami jaoks direktiiviga 76/895/EMÜ (nõukogu direktiiv 82/528/EMÜ) (14) ja glüfosaadi jaoks direktiividega 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ning 90/642/EMÜ (nõukogu direktiiv 1998/82/EÜ). (15) Neid võetakse arvesse käesoleva direktiiviga kohandatud asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamisel. Codex Alimentarius’es kehtestatud jääkide piirnorme, mis soovitatakse lähitulevikus tühistada, ei võetud arvesse. Codex Alimentarius’el põhinevaid jääkide piirnorme hinnati tarbijatele tekkivate ohtude seisukohast. Komisjon ei tuvastanud kättesaadavatel uurimustel põhinevate toksikoloogiliste lõpp-punktide alusel mingisugust ohtu. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduses jääkide suhtes kehtestatud piirnormid ja Codex Alimentarius’es soovitatud piirnormid määratakse kindlaks ja hinnatakse ühesuguses korras. Kloroprofaami ja glüfosaadi jaoks on Codex Alimentarius’es esitatud mitu jääkide piirnormi. Ühenduses on juba kehtestatud jääkide piirnormid kloroprofaami jaoks direktiiviga 76/895/EMÜ (nõukogu direktiiv 82/528/EMÜ) (14) ja glüfosaadi jaoks direktiividega 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ning 90/642/EMÜ (nõukogu direktiiv 1998/82/EÜ). (15) Neid võetakse arvesse käesoleva direktiiviga kohandatud asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamisel. Codex Alimentarius’es kehtestatud jääkide piirnorme, mis soovitatakse lähitulevikus tühistada, ei võetud arvesse. Codex Alimentarius’el põhinevaid jääkide piirnorme hinnati tarbijatele tekkivate ohtude seisukohast. Komisjon ei tuvastanud kättesaadavatel uurimustel põhinevate toksikoloogiliste lõpp-punktide alusel mingisugust ohtu.

| (5) | Komisjoni aruannetes, mis koostati asjaomaste toimeainete lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, määrati kindlaks kõnealuste ainete aktsepteeritavad päevadoosid (ADI) ja vajaduse korral akuutsed standarddoosid (ARfD). Tarbijate kokkupuudet toiduainetega, mida on töödeldud asjaomaste toimeainetega, on hinnatud vastavalt ühenduse menetlustele. Samuti on arvesse võetud Maailma Terviseorganisatsiooni juhiseid (16) ja taimede teaduskomitee arvamust (17) kasutatava metoodika kohta. Järelduste kohaselt ei põhjusta kavandatud jääkide piirnormid kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside või akuutsete standarddooside ületamist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni aruannetes, mis koostati asjaomaste toimeainete lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, määrati kindlaks kõnealuste ainete aktsepteeritavad päevadoosid (ADI) ja vajaduse korral akuutsed standarddoosid (ARfD). Tarbijate kokkupuudet toiduainetega, mida on töödeldud asjaomaste toimeainetega, on hinnatud vastavalt ühenduse menetlustele. Samuti on arvesse võetud Maailma Terviseorganisatsiooni juhiseid (16) ja taimede teaduskomitee arvamust (17) kasutatava metoodika kohta. Järelduste kohaselt ei põhjusta kavandatud jääkide piirnormid kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside või akuutsete standarddooside ületamist.

| (6) | Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kehtestatakse ajutiseks jääkide piirnormiks asjakohaste toote ja pestitsiidi kombinatsioonide suhtes alumine määramispiir. |
| --- | --- |

(6)

Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kehtestatakse ajutiseks jääkide piirnormiks asjakohaste toote ja pestitsiidi kombinatsioonide suhtes alumine määramispiir.

| (7) | Selliste ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada asjaomaste toimeainete suhtes ajutisi jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja kõnealuse direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse asjaomase toimeaine edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Selle ajavahemiku möödudes peaksid ajutised jääkide piirnormid muutuma lõplikeks. |
| --- | --- |

(7)

Selliste ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada asjaomaste toimeainete suhtes ajutisi jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja kõnealuse direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse asjaomase toimeaine edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Selle ajavahemiku möödudes peaksid ajutised jääkide piirnormid muutuma lõplikeks.

| (8) | Kõnealuste taimekaitsevahendite kasutamisest tekkivate kõigi jääkide piirnormid tuleb lisada direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisadesse või asendada neis, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende vahendite kasutamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on juba määratletud kõnealuste direktiivide lisades, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnorme ei ole seni määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuste taimekaitsevahendite kasutamisest tekkivate kõigi jääkide piirnormid tuleb lisada direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisadesse või asendada neis, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende vahendite kasutamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on juba määratletud kõnealuste direktiivide lisades, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnorme ei ole seni määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

| (9) | Glüfosaati kasutatakse estri või soolana. Glüfosaattrimesiumsoola puhul on ka trimetüülsulfooniumkatiooni jäägid toksikoloogiliselt olulised. Seepärast on vaja kehtestada ka selle katiooni jäägi piirnormid. |
| --- | --- |

(9)

Glüfosaati kasutatakse estri või soolana. Glüfosaattrimesiumsoola puhul on ka trimetüülsulfooniumkatiooni jäägid toksikoloogiliselt olulised. Seepärast on vaja kehtestada ka selle katiooni jäägi piirnormid.

| (10) | Kloroprofaami jääkide piirnormid direktiivi 76/895/EMÜ sätetes tuleb seega tühistada. |
| --- | --- |

(10)

Kloroprofaami jääkide piirnormid direktiivi 76/895/EMÜ sätetes tuleb seega tühistada.

| (11) | Seepärast tuleks vastavalt muuta direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks vastavalt muuta direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ.

| (12) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja kloroprofaami käsitlev rida.

Artikkel 2

Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisa A osasse lisatakse bromoksüniili, kloroprofaami, dimeteenamiid-P, flasasulfurooni, flurtamooni, ioksinüüli, mepanipüriimi, propoksükarbasooni, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, trimetüülsulfooniumkatiooni ja zoksamiidi kohta read, mis on esitatud käesoleva direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

1.

II lisa A osasse lisatakse bromoksüniili, kloroprofaami, dimeteenamiid-P, flasasulfurooni, flurtamooni, ioksinüüli, mepanipüriimi, propoksükarbasooni, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, trimetüülsulfooniumkatiooni ja zoksamiidi kohta read, mis on esitatud käesoleva direktiivi I lisas.

| 2. | II lisa A osas asendatakse glüfosaadi rida tekstiga, mis on esitatud käesoleva direktiivi II lisas. |
| --- | --- |

2.

II lisa A osas asendatakse glüfosaadi rida tekstiga, mis on esitatud käesoleva direktiivi II lisas.

Artikkel 3

Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisa A osasse lisatakse bromoksüniili, kloroprofaami, ioksinüüli, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, ja trimetüülsulfooniumkatiooni kohta read, mis on esitatud käesoleva direktiivi III lisas. |
| --- | --- |

1.

II lisa A osasse lisatakse bromoksüniili, kloroprofaami, ioksinüüli, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, ja trimetüülsulfooniumkatiooni kohta read, mis on esitatud käesoleva direktiivi III lisas.

| 2. | II lisa B osas asendatakse glüfosaadi rida tekstiga, mis on esitatud käesoleva direktiivi IV lisas. |
| --- | --- |

2.

II lisa B osas asendatakse glüfosaadi rida tekstiga, mis on esitatud käesoleva direktiivi IV lisas.

Artikkel 4

Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisasse lisatakse bromoksüniili, kloroprofaami, dimeteenamiid-P, flasasulfurooni, flurtamooni, ioksinüüli, mepanipüriimi, propoksükarbasooni, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, trimetüülsulfooniumkatiooni ja zoksamiidi kohta read, mis on esitatud käesoleva direktiivi V lisas. |
| --- | --- |

1.

II lisasse lisatakse bromoksüniili, kloroprofaami, dimeteenamiid-P, flasasulfurooni, flurtamooni, ioksinüüli, mepanipüriimi, propoksükarbasooni, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, trimetüülsulfooniumkatiooni ja zoksamiidi kohta read, mis on esitatud käesoleva direktiivi V lisas.

| 2. | II lisas asendatakse glüfosaadi rida tekstiga, mis on esitatud käesoleva direktiivi VI lisas. |
| --- | --- |

2.

II lisas asendatakse glüfosaadi rida tekstiga, mis on esitatud käesoleva direktiivi VI lisas.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 21. aprilliks 2006. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid hakkavad neid norme kohaldama 21. aprillist 2007.

Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/118/EÜ (ELT L 327, 16.12.2003, lk 25).

1

(2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/48/EÜ (ELT L 219, 24.8.2005, lk 29).

2

(3)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/48/EÜ.

3

(4)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/48/EÜ.

4

(5)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.5.2005, lk 5).

5

(6)  EÜT L 304, 21.11.2001, lk 14.

6

(7)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 32.

7

(8)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 26.

8

(9)  ELT L 247, 30.9.2003, lk 20. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/64/EÜ (ELT L 125, 28.4.2004, lk 42).

9

(10)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 41.

10

(11)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 50.

11

(12)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 39. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/97/EÜ (ELT L 301, 28.9.2004, lk 53).

12

(13)  ELT L 125, 28.4.2004, lk 38.

13

(14)  EÜT L 234, 9.8.1982, lk 1.

14

(15)  EÜT L 290, 29.10.1998, lk 25.

15

(16)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), koostatud GEMS/Food Programme’ poolt koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

16

(17)  Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (Taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

17

---

I LISA

| Pestitsiidide jäägid | Piirnormid mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Bromoksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult bromoksüniilina | 0,10 (2) mais
  0,05 (1)
   (2) muu teravili |
| Kloroprofaam (kloroprofaam ja 3-kloroaniliin, väljendatult kloroprofaamina) | 0,02 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Dimeteenamiid-P, sealhulgas ka selle isomeeride segud (isomeeride summa) | 0,01 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Flasasulfuroon | 0,02 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Flutarmoon | 0,02 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Ioksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult ioksüniilina | 0,05 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Mepanipüriim ja selle metaboliit (2-anilino-4-(2-hüdroksüpropüül)-6-metüülpürimidiin), väljendatult mepanipüriimina | 0,01 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Propoksükarbasoon, selle soolad ja 2-hüdroksüpropoksü-propoksükarbasoon, arvutatud propoksükarbasoonina | 0,02 (1)
   (2)

  TERAVILI |
| Püraklostrobiin | 0,1 (2) nisu
  0,3 (2) oder
  0,1 (2) rukis
  0,3 (2) kaer
  0,1 (2) tritikale
  0,02 (1)
   (2) muu teravili |
| Kinoksüfeen | 0,02 (1)
   (2) nisu
  0,2 (2) oder
  0,02 (1)
   (2) rukis
  0,2 (2) kaer
  0,02 (1)
   (2) tritikale
  0,02 (1)
   (2) muu teravili |
| Trimetüülsulfooniumkatioon glüfosaadi kasutamisest | 5 (2) nisu
  10 (2) oder
  5 (2) rukis
  10 (2) kaer
  5 (2) tritikale
  0,05 (1)
   (2) muu teravili |
| Zoksamiid | 0,02 (1)
   (2)

  TERAVILI |

Pestitsiidide jäägid

Piirnormid mg/kg (ppm)

Bromoksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult bromoksüniilina

0,10 (2) mais

0,05 (1)
   (2) muu teravili

Kloroprofaam (kloroprofaam ja 3-kloroaniliin, väljendatult kloroprofaamina)

0,02 (1)
   (2)

TERAVILI

Dimeteenamiid-P, sealhulgas ka selle isomeeride segud (isomeeride summa)

0,01 (1)
   (2)

TERAVILI

Flasasulfuroon

0,02 (1)
   (2)

TERAVILI

Flutarmoon

0,02 (1)
   (2)

TERAVILI

Ioksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult ioksüniilina

0,05 (1)
   (2)

TERAVILI

Mepanipüriim ja selle metaboliit (2-anilino-4-(2-hüdroksüpropüül)-6-metüülpürimidiin), väljendatult mepanipüriimina

0,01 (1)
   (2)

TERAVILI

Propoksükarbasoon, selle soolad ja 2-hüdroksüpropoksü-propoksükarbasoon, arvutatud propoksükarbasoonina

0,02 (1)
   (2)

TERAVILI

Püraklostrobiin

0,1 (2) nisu

0,3 (2) oder

0,1 (2) rukis

0,3 (2) kaer

0,1 (2) tritikale

0,02 (1)
   (2) muu teravili

Kinoksüfeen

0,02 (1)
   (2) nisu

0,2 (2) oder

0,02 (1)
   (2) rukis

0,2 (2) kaer

0,02 (1)
   (2) tritikale

0,02 (1)
   (2) muu teravili

Trimetüülsulfooniumkatioon glüfosaadi kasutamisest

5 (2) nisu

10 (2) oder

5 (2) rukis

10 (2) kaer

5 (2) tritikale

0,05 (1)
   (2) muu teravili

Zoksamiid

0,02 (1)
   (2)

TERAVILI

---

(1)  Näitab alumist määramispiiri.

(2)  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f: kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks alates 10. novembrist 2009.

---

II LISA

| Pestitsiidide jäägid | Piirnormid mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Glüfosaat | 10 (2) nisu
  20 (2) oder
  1 (2) mais
  10 (2) rukis
  20 (2) kaer
  20 (2) sorgo
  10 (2) tritikale
  0,1 (1)
   (2) muud teraviljad |

Pestitsiidide jäägid

Piirnormid mg/kg (ppm)

Glüfosaat

10 (2) nisu

20 (2) oder

1 (2) mais

10 (2) rukis

20 (2) kaer

20 (2) sorgo

10 (2) tritikale

0,1 (1)
   (2) muud teraviljad

---

(1)  Näidatud on alumine määramispiir.

(2)  Näidatud on ajutine jääkide piirnorm vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks 10. novembrist 2009.

---

III LISA

| Piirnormid mg/kg (ppm) |
| --- |
| Pestitsiidijäägid | I lisa rubriikides nr ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul | I lisa rubriikides nr 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 loetletud piima ja piimatoodete puhul | I lisa rubriikides 0407 00 ja 0408 loetletud värskete kooreta munade, linnumunade ja munarebude puhul |
| Bromoksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult bromoksüniilina | liha 0,05 (2); rups 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Kloroprofaam ja 4’-hüdroksükloroprofaam-O-sulfoonhape (4-HSA), väljendatult kloroprofaamina | liha 0,05 (1)
   (2); maks 0,05 (1)
   (2); neer 0,2 (2) | 0,2 (2) | — |
| Ioksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult ioksüniilina | liha 0,05 (2); rups 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Püraklostrobiin | 0,05 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) |
| Kinoksüfeen | 0,2 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (1)
   (2) |
| Trimetüülsulfoonium-katioon glüfosaadi kasutamisest | 0,2 (2) veiseneer
  0,5 (2) veisemaks
  0,2 (2) veiseliha
  0,1 (2) linnuneer
  0,05 (1)
   (2) muud | 0,1 (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Piirnormid mg/kg (ppm)

Pestitsiidijäägid

I lisa rubriikides nr ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul

I lisa rubriikides nr 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 loetletud piima ja piimatoodete puhul

I lisa rubriikides 0407 00 ja 0408 loetletud värskete kooreta munade, linnumunade ja munarebude puhul

Bromoksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult bromoksüniilina

liha 0,05 (2); rups 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Kloroprofaam ja 4’-hüdroksükloroprofaam-O-sulfoonhape (4-HSA), väljendatult kloroprofaamina

liha 0,05 (1)
   (2); maks 0,05 (1)
   (2); neer 0,2 (2)

0,2 (2)

—

Ioksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult ioksüniilina

liha 0,05 (2); rups 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Püraklostrobiin

0,05 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

Kinoksüfeen

0,2 (2)

0,05 (2)

0,02 (1)
   (2)

Trimetüülsulfoonium-katioon glüfosaadi kasutamisest

0,2 (2) veiseneer

0,5 (2) veisemaks

0,2 (2) veiseliha

0,1 (2) linnuneer

0,05 (1)
   (2) muud

0,1 (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Näidatud on alumine määramispiir.

(2)  Näidatud on ajutine jääkide piirnorm vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks 10. novembrist 2009.

---

IV LISA

| Piirnormid mg/kg (ppm) |
| --- |
| Pestitsiidijäägid | I lisa rubriikides nr ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul | I lisa rubriikides nr 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 loetletud piima ja piimatoodete puhul | I lisa rubriikides 0407 00 ja 0408 loetletud värskete kooreta munade, linnumunade ja munarebude puhul |
| Glüfosaat | 2 (2) veiseneer
  0,2 (2) veisemaks
  0,5 (2) seaneer
  0,1 (2) linnuneer
  0,05 (1)
   (2) muud | 0,01 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Piirnormid mg/kg (ppm)

Pestitsiidijäägid

I lisa rubriikides nr ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul

I lisa rubriikides nr 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 loetletud piima ja piimatoodete puhul

I lisa rubriikides 0407 00 ja 0408 loetletud värskete kooreta munade, linnumunade ja munarebude puhul

Glüfosaat

2 (2) veiseneer

0,2 (2) veisemaks

0,5 (2) seaneer

0,1 (2) linnuneer

0,05 (1)
   (2) muud

0,01 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Näidatud on alumine määramispiir.

(2)  Näidatud on ajutine jääkide piirnorm vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks 10. novembrist 2009.

---

V LISA

| Rühmad ja üksiktoodete näidised, mille puhul kehtivad jääkide piirnormid | Bromoksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult bromoksüniilina | Kloroprofaam (kloroprofaam ja 3-kloroaniliin, väljendatult kloro-profaamina) (2) | Dimeteenamiid-P, sealhulgas muud isomeeride segud (isomeeride summa) | Flasasulfuroon | Flurtamoon | Ioksüniil, kaasa arvatud selle estrid, väljendatult ioksüniilina | Mepanipüriim ja selle metaboliit (2-anilino-4-(2-hüdroksüpropüül)-6-metüülpürimidiin, väljendatult mepanipüriimina) | Propoksükarbasoon, selle soolad ja 2-hüdroksüpropoksü-propoksükarbasoon, arvutatult (p)ropoksükarbasoonile | Püraklostrobiin | Kinoksüfeen | Trimetüülsulfoonium- katioon glüfosaadi kasutamisest | Zoksamiid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid |

Rühmad ja üksiktoodete näidised, mille puhul kehtivad jääkide piirnormid

Bromoksüniil, sealhulgas selle estrid, väljendatult bromoksüniilina

Kloroprofaam (kloroprofaam ja 3-kloroaniliin, väljendatult kloro-profaamina) (2)

Dimeteenamiid-P, sealhulgas muud isomeeride segud (isomeeride summa)

Flasasulfuroon

Flurtamoon

Ioksüniil, kaasa arvatud selle estrid, väljendatult ioksüniilina

Mepanipüriim ja selle metaboliit (2-anilino-4-(2-hüdroksüpropüül)-6-metüülpürimidiin, väljendatult mepanipüriimina)

Propoksükarbasoon, selle soolad ja 2-hüdroksüpropoksü-propoksükarbasoon, arvutatult (p)ropoksükarbasoonile

Püraklostrobiin

Kinoksüfeen

Trimetüülsulfoonium- katioon glüfosaadi kasutamisest

Zoksamiid

1.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | TSITRUSVILJAD |
| --- | --- |

i)

TSITRUSVILJAD

0,02 (3)

0,01 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Greibid

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

0,05 (1)
   (3)

Apelsinid

0,5 (3)

Pomelod

Muud

0,05 (1)
   (3)

| ii) | PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekaanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

1 (3)

Kreeka pähklid

Muud

0,02 (1)
   (3)

| iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

iii)

ÕUNVILJAD

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Õunad

Pirnid

Küdooniad

Muud

| iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

iv)

LUUVILJAD

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Aprikoosid

Kirsid

0,2 (3)

0,3 (3)

Virsikud (sealhulgas nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Ploomid

Muud

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| v) | MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD |
| --- | --- |

v)

MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

0,05 (1)
   (3)

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

0,02 (3)

3 (3)

1 (3)

5 (3)

Lauaviinamarjad

0,02 (1)
   (3)

Veiniviinamarjad

2 (3)

| b) | Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) |
| --- | --- |

b)

Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

0,01 (1)
   (3)

2 (3)

0,5 (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

| c) | Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

c)

Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Kitsemurakad

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

Muud

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

Mustikad

Jõhvikad

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

Karusmarjad

Muud

| e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | MUUD VILJAD |
| --- | --- |

vi)

MUUD VILJAD

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokaadod

Banaanid

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

0,05 (3)

Oliivid

0,02 (3)

Lauaoliivid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Oliivid (oliiviõli ekstraheerimine)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 (3)

—

Granadillid

Ananassid

Papaiad

0,05 (3)

Muud

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 2. | Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud |
| --- | --- |

2.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

i)

JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Söögipeet

Porgand

0,2 (3)

Juurseller

Mädarõigas

Maapirn

Pastinaak

0,2 (3)

Juurpetersell

Redis

Aed-piimjuur

Maguskartul

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

0,05 (1)
   (3)

| ii) | SIBULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

ii)

SIBULKÖÖGIVILI

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Küüslauk

0,2 (3)

Sibul

0,2 (3)

0,2 (3)

Šalott

0,2 (3)

Talisibul

Muud

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iii) | VILIKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

iii)

VILIKÖÖGIVILI

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0,02 (1)
   (3)

Tomat

1 (3)

0,5 (3)

Punapipar

Baklažaan

Muud

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| b) | Kõrvitsalised – söödav koor |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödav koor

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Kurk

Kornišoon

Kabatšokk

Muud

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödav koor |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödav koor

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

0,02 (1)
   (3)

Melon

Patisson

Arbuus

Muud

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KAPSASKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

iv)

KAPSASKÖÖGIVILI

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Õisik-kapsad |
| --- | --- |

a)

Õisik-kapsad

Spargelkapsas

Lillkapsas

Muud

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

Rooskapsas

Peakapsas

Muud

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

d)

Nuikapsas

| v) | LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED |
| --- | --- |

v)

LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Salat ja muu sarnane |
| --- | --- |

a)

Salat ja muu sarnane

2 (3)

Salatkress

Põldsalat

Aedsalat

Eskariool

Muud

| b) | Spinat ja muu sarnane |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu sarnane

0,02 (1)
   (3)

Spinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| c) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

c)

Ürt-allikkerss

0,02 (1)
   (3)

| d) | Salatsigur |
| --- | --- |

d)

Salatsigur

0,02 (1)
   (3)

| e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

e)

Maitsetaimed

0,02 (1)
   (3)

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

Lehtseller

Muud

| vi) | KAUNKÖÖGIVILI (värske) |
| --- | --- |

vi)

KAUNKÖÖGIVILI (värske)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Oad (kaunadega)

Oad (kaunadeta)

Herned (kaunadega)

Herned (kaunadeta)

Muud

| vii) | VARSKÖÖGIVILI (värske) |
| --- | --- |

vii)

VARSKÖÖGIVILI (värske)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

Apteegitill

Artišokk

Porrulauk

Rabarber

Muud

| viii) | SEENED |
| --- | --- |

viii)

SEENED

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

a)

Kultuurseened

0,05 (1)
   (3)

| b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

b)

Looduses kasvavad seened

20 (3)

| 3. | Kaunviljad |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Aedoad

Läätsed

Herned

Muud

| 4. | Õliseemned |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Linaseemned

Maapähklid

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

Sojaoad

10 (3)

Sinepiseemned

Puuvillaseemned

Muud

0,05 (1)
   (3)

| 5. | Kartul |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)
   (3)

10 (2)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (Camellia sinensis'e kuivatatud lehed ja varred, kääritatud või muul viisil töödeldud) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humal (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,5 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

---

(1)  Näidatud on alumine määramispiir.

(2)  Kartuli puhul arvestatakse ainult kloroprofaami sisaldust.

(3)  Näidatud on ajutine jääkide piirnorm vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks 10. novembrist 2009.

---

VI LISA

Pestitsiitide jäägid ja nende jääkide piirnormid (mg/kg)

| Rühmad ja üksiktoodete näidised, mille puhul kehtivad jääkide piirnormid | Glüfosaat |
| --- | --- |
| 1.   Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid |
| i) | TSITRUSVILJAD |

Rühmad ja üksiktoodete näidised, mille puhul kehtivad jääkide piirnormid

Glüfosaat

Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid

i)

TSITRUSVILJAD

Greibid

0,1 (2)

Sidrunid

0,1 (2)

Laimid

Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

0,1 (2)

Apelsinid

0,5 (2)

Pomelod

Muud

0,1 (1)
   (2)

| ii) | PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta)

0,1 (1)
   (2)

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekaanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

Muud

| iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

iii)

ÕUNVILJAD

0,1 (1)
   (2)

Õunad

Pirnid

Küdooniad

Muud

| iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

iv)

LUUVILJAD

0,1 (1)
   (2)

Aprikoosid

Kirsid

Virsikud (sealhulgas nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Ploomid

Muud

| v) | MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD |
| --- | --- |

v)

MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

0,5 (2)

Lauaviinamarjad

Veiniviinamarjad

| b) | Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) |
| --- | --- |

b)

Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

0,1 (1)
   (2)

| c) | Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

c)

Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

0,1 (1)
   (2)

Kitsemurakad

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

Muud

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

0,1 (1)
   (2)

Mustikad

Jõhvikad

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

Karusmarjad

Muud

| e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

0,1 (1)
   (2)

| vi) | MUUD VILJAD |
| --- | --- |

vi)

MUUD VILJAD

Avokaadod

Banaanid

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

Oliivid

Lauaoliivid

Oliivid (oliiviõli ekstraheerimine)

1 (2)

Granadillid

Ananassid

Papaiad

Muud

0,05 (1)
   (2)

Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

| i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

i)

JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

0,1 (1)
   (2)

Söögipeet

Porgand

Juurseller

Mädarõigas

Maapirn

Pastinaak

Juurpetersell

Redis

Aed-piimjuur

Maguskartul

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

| ii) | SIBULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

ii)

SIBULKÖÖGIVILI

0,1 (1)
   (2)

Küüslauk

Sibul

Šalott

Talisibul

Muud

| iii) | VILIKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

iii)

VILIKÖÖGIVILI

0,1 (1)
   (2)

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

Tomat

Punapipar

Baklažaan

Muud

| b) | Kõrvitsalised – söödav koor |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödav koor

Kurk

Kornišoon

Kabatšokk

Muud

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödav koor |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödav koor

Melon

Patisson

Arbuus

Muud

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

| iv) | KAPSASKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

iv)

KAPSASKÖÖGIVILI

0,1 (1)
   (2)

| a) | Õisik-kapsad |
| --- | --- |

a)

Õisik-kapsad

Spargelkapsas

Lillkapsas

Muud

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

Rooskapsas

Peakapsas

Muud

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

d)

Nuikapsas

| v) | LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED |
| --- | --- |

v)

LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED

0,1 (1)
   (2)

| a) | Salat ja muu sarnane |
| --- | --- |

a)

Salat ja muu sarnane

Salatkress

Põldsalat

Aedsalat

Eskariool

Muud

| b) | Spinat ja muu sarnane |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu sarnane

Spinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| c) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

c)

Ürt-allikkerss

| d) | Salatsigur |
| --- | --- |

d)

Salatsigur

| e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

e)

Maitsetaimed

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

Lehtseller

Muud

| vi) | KAUNKÖÖGIVILI (värske) |
| --- | --- |

vi)

KAUNKÖÖGIVILI (värske)

0,1 (1)
   (2)

Oad (kaunadega)

Oad (kaunadeta)

Herned (kaunadega)

Herned (kaunadeta)

Muud

| vii) | VARSKÖÖGIVILI (värske) |
| --- | --- |

vii)

VARSKÖÖGIVILI (värske)

0,1 (1)
   (2)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

Apteegitill

Artišokk

Porrulauk

Rabarber

Muud

| viii) | SEENED |
| --- | --- |

viii)

SEENED

| a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

a)

Kultuurseened

0,1 (1)
   (2)

| b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

b)

Looduses kasvavad seened

50 (2)

Kaunviljad

Aedoad

2 (2)

Läätsed

Herned

10 (2)

Muud

0,1 (1)
   (2)

Õliseemned

Linaseemned

10 (2)

Maapähklid

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

20 (2)

Rapsiseemned

10 (2)

Sojaoad

20 (2)

Sinepiseemned

10 (2)

Puuvillaseemned

10 (2)

Muud

0,1 (1)
   (2)

| 5. | Kartul |
| --- | --- |

5.

0,5 (2)

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (Camellia sinensis'e kuivatatud lehed ja varred, kääritatud või muul viisil töödeldud) |
| --- | --- |

6.

2 (2)

| 7. | Humal (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (2)

---

(1)  Näidatud on alumine määramispiir.

(2)  Näidatud on ajutine jääkide piirnorm vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks 10. novembrist 2009.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/54

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. mai 2005,

mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/737/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2004. aasta aprillis võttis komisjon vastu teatise, mis käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamist siseturul. |
| --- | --- |

(1)

2004. aasta aprillis võttis komisjon vastu teatise, mis käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamist siseturul.

| (2) | Euroopa Parlament kinnitas 15. jaanuari 2004. aasta aruandes, (1) et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse peab kogu õiguste kehtivusaja vältel olema õiguse valdajale riigipiirist või kasutusviisidest olenemata kõikjal tagatud. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament kinnitas 15. jaanuari 2004. aasta aruandes, (1) et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse peab kogu õiguste kehtivusaja vältel olema õiguse valdajale riigipiirist või kasutusviisidest olenemata kõikjal tagatud.

| (3) | Lisaks rõhutas Euroopa Parlament, et kõikide autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühise piiriülese haldamisega seotud ühenduse meetmetega tuleb tugevdada loomeinimeste, sealhulgas kirjanike ja muusikute usku sellesse, et nende teoste üleeuroopaline kasutamine on ka rahaliselt tasuv. (2) |
| --- | --- |

(3)

Lisaks rõhutas Euroopa Parlament, et kõikide autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühise piiriülese haldamisega seotud ühenduse meetmetega tuleb tugevdada loomeinimeste, sealhulgas kirjanike ja muusikute usku sellesse, et nende teoste üleeuroopaline kasutamine on ka rahaliselt tasuv. (2)

| (4) | Uue tehnoloogia arenguga on esile kerkinud uus põlvkond kommertstarbijaid, kes kasutab muusikateoseid ja muid materjale võrgus. Seaduslike sidusmuusikateenuste pakkumine eeldab autoriõiguse ja mitmete sellega kaasnevate õiguste haldamist. |
| --- | --- |

(4)

Uue tehnoloogia arenguga on esile kerkinud uus põlvkond kommertstarbijaid, kes kasutab muusikateoseid ja muid materjale võrgus. Seaduslike sidusmuusikateenuste pakkumine eeldab autoriõiguse ja mitmete sellega kaasnevate õiguste haldamist.

| (5) | Üheks selliseks on taasesitamise ainuõigus, mis hõlmab kõiki muusikateose võrgus levitamise käigus tehtud taasesitusi. Teised sellised õigused on muusikateoste üldsusele esitamise õigus, õigus saada õiglast tasu muude materjalide üldsusele esitamise eest ning muusikateose või muu materjali üldsusele kättesaadavaks tegemise ainuõigus. |
| --- | --- |

(5)

Üheks selliseks on taasesitamise ainuõigus, mis hõlmab kõiki muusikateose võrgus levitamise käigus tehtud taasesitusi. Teised sellised õigused on muusikateoste üldsusele esitamise õigus, õigus saada õiglast tasu muude materjalide üldsusele esitamise eest ning muusikateose või muu materjali üldsusele kättesaadavaks tegemise ainuõigus.

| (6) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivile 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) ja nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivile 92/100/EMÜ (rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas) (4) on kõikide muusikateoste võrgus kasutamise õiguste saamiseks vaja luba. Neid õigusi võivad hallata õiguse valdajate esindajad või üksikud õiguse valdajad ise. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivile 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) ja nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivile 92/100/EMÜ (rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas) (4) on kõikide muusikateoste võrgus kasutamise õiguste saamiseks vaja luba. Neid õigusi võivad hallata õiguse valdajate esindajad või üksikud õiguse valdajad ise.

| (7) | Sidusõiguste litsents on tihti piiratud territooriumiga ja kommertstarbijad peavad läbirääkimisi iga liikmesriigi vastava õiguste ühishaldajaga iga õiguse üle, mis on seotud teoste võrgus kasutamisega. |
| --- | --- |

(7)

Sidusõiguste litsents on tihti piiratud territooriumiga ja kommertstarbijad peavad läbirääkimisi iga liikmesriigi vastava õiguste ühishaldajaga iga õiguse üle, mis on seotud teoste võrgus kasutamisega.

| (8) | Muusikateoste võrgus kasutamise ajastul vajavad kommertstarbijad litsentsimispoliitikat, mis vastaks võrgukeskkonna ulatusele ega piirduks konkreetse territooriumiga. Seega oleks asjakohane sätestada mitut piirkonda hõlmav litsents, et parandada kommertstarbijate õiguskindlust seoses nende tegevusega ning edendada seaduslike sidusteenuste arengut, mis omakorda suurendaks õiguse valdajate tulusid. |
| --- | --- |

(8)

Muusikateoste võrgus kasutamise ajastul vajavad kommertstarbijad litsentsimispoliitikat, mis vastaks võrgukeskkonna ulatusele ega piirduks konkreetse territooriumiga. Seega oleks asjakohane sätestada mitut piirkonda hõlmav litsents, et parandada kommertstarbijate õiguskindlust seoses nende tegevusega ning edendada seaduslike sidusteenuste arengut, mis omakorda suurendaks õiguse valdajate tulusid.

| (9) | Piiriülese kollektiivse haldusteenuse pakkumise vabadus tähendab seda, et õiguse valdaja saab vabalt valida õiguste ühishaldaja, kes haldaks kogu ühenduses toimimiseks vajalikke õigusi. Nimetatud õigus võimaldab sidusõiguste täielikku või osalist loovutamist või üleandmist teisele õiguste ühishaldajale, olenemata viimase või õiguse valdaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest. |
| --- | --- |

(9)

Piiriülese kollektiivse haldusteenuse pakkumise vabadus tähendab seda, et õiguse valdaja saab vabalt valida õiguste ühishaldaja, kes haldaks kogu ühenduses toimimiseks vajalikke õigusi. Nimetatud õigus võimaldab sidusõiguste täielikku või osalist loovutamist või üleandmist teisele õiguste ühishaldajale, olenemata viimase või õiguse valdaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest.

| (10) | Õiguste piiriülese haldamise tõhususe edendamine peaks tagama, et õiguste ühishaldajad järgivad konkurentsieeskirju mõistlikumalt ja läbipaistvamalt, eelkõige digitaalkeskkonnast tulenevaid nõudeid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(10)

Õiguste piiriülese haldamise tõhususe edendamine peaks tagama, et õiguste ühishaldajad järgivad konkurentsieeskirju mõistlikumalt ja läbipaistvamalt, eelkõige digitaalkeskkonnast tulenevaid nõudeid arvesse võttes.

| (11) | Õiguse valdaja ja õiguste ühishaldaja suhe, olenemata sellest, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, peab sisaldama õiguse valdajate minimaalset kaitset seoses kõikide õigustega, mis on vajalikud seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks. Õiguste haldaja ei tohi õiguse valdajat kohelda erinevalt elukohaliikmesriigi või kodakondsuse alusel. |
| --- | --- |

(11)

Õiguse valdaja ja õiguste ühishaldaja suhe, olenemata sellest, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, peab sisaldama õiguse valdajate minimaalset kaitset seoses kõikide õigustega, mis on vajalikud seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks. Õiguste haldaja ei tohi õiguse valdajat kohelda erinevalt elukohaliikmesriigi või kodakondsuse alusel.

| (12) | Õiguse valdajate nimel sissenõutud kasutustasud tuleb jagada õiglaselt õiguse valdajat elukoha, kodakondsuse või kategooria alusel diskrimineerimata. Eriti otstarbekalt ja tõhusalt tuleb jagada kasutustasud, mis on õiguse valdaja nimel sisse nõutud liikmesriigis, mis ei ole tema elukohariik ja mille kodanik ta ei ole. |
| --- | --- |

(12)

Õiguse valdajate nimel sissenõutud kasutustasud tuleb jagada õiglaselt õiguse valdajat elukoha, kodakondsuse või kategooria alusel diskrimineerimata. Eriti otstarbekalt ja tõhusalt tuleb jagada kasutustasud, mis on õiguse valdaja nimel sisse nõutud liikmesriigis, mis ei ole tema elukohariik ja mille kodanik ta ei ole.

| (13) | Vastutust, õiguse valdajate esindatust õiguste ühishaldajate otsuseid tegevates organites ning vaidluste lahendamist käsitlevad lisasoovitused peaksid tagama olukorra, kus õiguste ühishaldajad tegutsevad mõistlikumalt ja läbipaistvamalt ning õiguse valdajad ja kommertstarbijad saavad teha teadlikke valikuid. Õiguste ühishaldajad ei tohi õiguse valdajaid kohelda erinevalt liikmelisuse kategooria alusel – nii kirjanikke, heliloojaid, kirjastajaid, muusikatootjaid, esitajaid kui teisi peab kohtlema võrdselt. |
| --- | --- |

(13)

Vastutust, õiguse valdajate esindatust õiguste ühishaldajate otsuseid tegevates organites ning vaidluste lahendamist käsitlevad lisasoovitused peaksid tagama olukorra, kus õiguste ühishaldajad tegutsevad mõistlikumalt ja läbipaistvamalt ning õiguse valdajad ja kommertstarbijad saavad teha teadlikke valikuid. Õiguste ühishaldajad ei tohi õiguse valdajaid kohelda erinevalt liikmelisuse kategooria alusel – nii kirjanikke, heliloojaid, kirjastajaid, muusikatootjaid, esitajaid kui teisi peab kohtlema võrdselt.

| (14) | Sidusmuusikaturu arengut tuleb pidevalt hinnata, |
| --- | --- |

(14)

Sidusmuusikaturu arengut tuleb pidevalt hinnata,

SOOVITAB JÄRGMIST:

Mõisted

| 1. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamine seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks ühenduses– hõlmab järgmisi teenuseid: litsentside andmist kommertstarbijatele, õiguste kontrolli ja järelevalvet, kasutustasude sissenõudmist ning nende õiguse omanikele jagamist;
  b)   muusikateosed– mis tahes muusikalised teosed või muu kaitstav materjal;
  c)   repertuaar– õiguste ühishaldaja poolt hallatavate muusikateoste kogumik;
  d)   mitut piirkonda hõlmav litsents– litsents, mis kehtib rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil;
  e)   õiguste ühishaldaja– iga isik, kes osutab mitmele õiguse valdajale punktis a nimetatud teenuseid;
  f)   sidusõigused– hõlmab järgmisi õigusi:i)taasesitamise ainuõigus, mis hõlmab kõiki direktiiviga 2001/29/EÜ sätestatud taasesitusi, mis esitatakse immateriaalsete koopiate kujul muusikateose võrgus levitamise käigus;ii)muusikateoste üldsusele esitamise õigus, kas direktiivi 2001/29/EÜ alusel õigusena anda luba või keelata või direktiivi 92/100/EMÜ alusel õigusena õiglasele tasule. Nimetatud õigus hõlmab võrguülekandeid, võrguraadiot ja samaaegseid ülekandeid ning personaalarvutisse või mobiiltelefonile tellitavaid teenuseid;iii)muusikateose üldsusele kättesaadavaks tegemise ainuõigus kooskõlas direktiiviga 2001/29/EÜ, mis hõlmab tellitavaid või teisi interaktiivseid teenuseid;g)   õiguse valdaja– füüsiline või juriidiline isik, kes valdab sidusõigust;
  h)   kommertstarbija– sidusmuusikateenust osutav isik, kes vajab seadusliku sidusmuusikateenuse osutamiseks õiguse valdaja luba;
  i)   vastastikuse esindamise leping– õiguste ühishaldajate vaheline kahepoolne leping, millega üks õiguste ühishaldaja annab teisele õiguse oma repertuaari esindamiseks teise haldaja territooriumil. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamine seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks ühenduses– hõlmab järgmisi teenuseid: litsentside andmist kommertstarbijatele, õiguste kontrolli ja järelevalvet, kasutustasude sissenõudmist ning nende õiguse omanikele jagamist;

b)   muusikateosed– mis tahes muusikalised teosed või muu kaitstav materjal;

c)   repertuaar– õiguste ühishaldaja poolt hallatavate muusikateoste kogumik;

d)   mitut piirkonda hõlmav litsents– litsents, mis kehtib rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil;

e)   õiguste ühishaldaja– iga isik, kes osutab mitmele õiguse valdajale punktis a nimetatud teenuseid;

f)   sidusõigused– hõlmab järgmisi õigusi:

g)   õiguse valdaja– füüsiline või juriidiline isik, kes valdab sidusõigust;

h)   kommertstarbija– sidusmuusikateenust osutav isik, kes vajab seadusliku sidusmuusikateenuse osutamiseks õiguse valdaja luba;

i)   vastastikuse esindamise leping– õiguste ühishaldajate vaheline kahepoolne leping, millega üks õiguste ühishaldaja annab teisele õiguse oma repertuaari esindamiseks teise haldaja territooriumil.

Üldist

| 2. | Liikmesriike kutsutakse üles toetama seaduslike sidusteenuste kasvu ühenduses, edendades regulatiivset keskkonda, mis oleks sobiv seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks vajaliku autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühenduse tasandil haldamiseks. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriike kutsutakse üles toetama seaduslike sidusteenuste kasvu ühenduses, edendades regulatiivset keskkonda, mis oleks sobiv seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks vajaliku autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühenduse tasandil haldamiseks.

Õiguse valdajate, õiguste ühishaldajate ja kommertstarbijate vahelised suhted

| 3. | Õiguse valdajal peab olema õigus loovutada oma valitud territooriumil mis tahes seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks vajalike sidusõiguste haldamine mis tahes õiguste ühishaldajale, olenemata enese või õiguste ühishaldaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest. |
| --- | --- |

3.

Õiguse valdajal peab olema õigus loovutada oma valitud territooriumil mis tahes seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks vajalike sidusõiguste haldamine mis tahes õiguste ühishaldajale, olenemata enese või õiguste ühishaldaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest.

| 4. | Õiguste ühishaldajad peavad õiguse valdajate huvide esindamisse suhtuma erilise hoolikusega. |
| --- | --- |

4.

Õiguste ühishaldajad peavad õiguse valdajate huvide esindamisse suhtuma erilise hoolikusega.

| 5. | Seoses sidusõiguste litsentsimisega peaks õiguse valdaja ja õiguste ühishaldaja suhe, olenemata sellest, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, sisaldama vähemalt järgmisi põhimõtteid:






  a) | õiguse valdajal on õigus otsustada, milliste sidusõiguste haldamist õiguste ühishaldajale loovutada; |
| --- | --- | --- |

5.

Seoses sidusõiguste litsentsimisega peaks õiguse valdaja ja õiguste ühishaldaja suhe, olenemata sellest, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, sisaldama vähemalt järgmisi põhimõtteid:

a)

õiguse valdajal on õigus otsustada, milliste sidusõiguste haldamist õiguste ühishaldajale loovutada;

| b) | õiguse valdajal on õigus määratleda õiguste ühisvaldaja territoriaalsed volitused; |
| --- | --- |

b)

õiguse valdajal on õigus määratleda õiguste ühisvaldaja territoriaalsed volitused;

| c) | õiguse valdajal peab olema teist poolt mõistliku aja jooksul teavitades õigus sidusõigused tühistada ja anda nende õiguste mitut piirkonda hõlmav haldamine üle teisele õiguste ühishaldajale, olenemata enese või õiguste ühishaldaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest; |
| --- | --- |

c)

õiguse valdajal peab olema teist poolt mõistliku aja jooksul teavitades õigus sidusõigused tühistada ja anda nende õiguste mitut piirkonda hõlmav haldamine üle teisele õiguste ühishaldajale, olenemata enese või õiguste ühishaldaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest;

| d) | kui õiguse valdaja on sidusõiguste haldamise andnud üle teisele õiguste ühishaldajale, peavad kõik asjaomased õiguste ühishaldajad tagama, et nimetatud sidusõigused jäetakse välja kõikidest olemasolevatest omavahelistest vastastikuse esindamise lepingutest, ilma et see piiraks õiguste haldajate muid koostöövorme. |
| --- | --- |

d)

kui õiguse valdaja on sidusõiguste haldamise andnud üle teisele õiguste ühishaldajale, peavad kõik asjaomased õiguste ühishaldajad tagama, et nimetatud sidusõigused jäetakse välja kõikidest olemasolevatest omavahelistest vastastikuse esindamise lepingutest, ilma et see piiraks õiguste haldajate muid koostöövorme.

| 6. | Õiguste ühishaldajad peavad õiguse valdajaid ja kommertstarbijaid teavitama esindatavast repertuaarist, kõikidest olemasolevatest vastastikuse esindamise lepingutest, nimetatud repertuaari esindamise territoriaalsest ulatusest ning kohaldatavatest tariifidest. |
| --- | --- |

6.

Õiguste ühishaldajad peavad õiguse valdajaid ja kommertstarbijaid teavitama esindatavast repertuaarist, kõikidest olemasolevatest vastastikuse esindamise lepingutest, nimetatud repertuaari esindamise territoriaalsest ulatusest ning kohaldatavatest tariifidest.

| 7. | Õiguste ühishaldajad peavad üksteist ja kommertstarbijaid mõistliku aja jooksul teavitama muudatustest esindatavas repertuaaris. |
| --- | --- |

7.

Õiguste ühishaldajad peavad üksteist ja kommertstarbijaid mõistliku aja jooksul teavitama muudatustest esindatavas repertuaaris.

| 8. | Kommertstarbijad peavad õiguste ühishaldajaid teavitama nende teenuste erinevatest omadustest, mille suhtes nad sidusõigusi saada soovivad. |
| --- | --- |

8.

Kommertstarbijad peavad õiguste ühishaldajaid teavitama nende teenuste erinevatest omadustest, mille suhtes nad sidusõigusi saada soovivad.

| 9. | Õiguste ühishaldajad peavad kommertstarbijatele litsentse andma objektiivsete kriteeriumide alusel ning tarbijate vahel vahet tegemata. |
| --- | --- |

9.

Õiguste ühishaldajad peavad kommertstarbijatele litsentse andma objektiivsete kriteeriumide alusel ning tarbijate vahel vahet tegemata.

Õiglane jagamine ja mahaarvamine

| 10. | Õiguste ühishaldajad peavad jagama kasutustasud õiglaselt kõikidele esindatavatele õiguse valdajatele või õiguse valdajate kategooriatele. |
| --- | --- |

10.

Õiguste ühishaldajad peavad jagama kasutustasud õiglaselt kõikidele esindatavatele õiguse valdajatele või õiguse valdajate kategooriatele.

| 11. | Lepingutes ja liikmelisuse eeskirjades, millega reguleeritakse õiguste ühishaldajate ja õiguse valdajate suhteid seoses muusikateoste võrgus kasutamise haldamisega ühenduse tasandil, tuleks määratleda, kas ja millises ulatuses tehakse muul kui haldusteenuse osutamise eesmärgil jagatavatest kasutustasudest mahaarvamisi. |
| --- | --- |

11.

Lepingutes ja liikmelisuse eeskirjades, millega reguleeritakse õiguste ühishaldajate ja õiguse valdajate suhteid seoses muusikateoste võrgus kasutamise haldamisega ühenduse tasandil, tuleks määratleda, kas ja millises ulatuses tehakse muul kui haldusteenuse osutamise eesmärgil jagatavatest kasutustasudest mahaarvamisi.

| 12. | Kasutustasusid makstes peavad õiguste ühishaldajad andma esindatavatele õiguse valdajatele selgituse muude kui haldusteenuse osutamise eesmärgil tehtavate mahaarvamiste kohta. |
| --- | --- |

12.

Kasutustasusid makstes peavad õiguste ühishaldajad andma esindatavatele õiguse valdajatele selgituse muude kui haldusteenuse osutamise eesmärgil tehtavate mahaarvamiste kohta.

Mittediskrimineerimine ja esindamine

| 13. | Õiguste ühishaldaja ja õiguse valdaja suhe peaks sellest olenemata, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, sisaldama järgmisi põhimõtteid:






  a) | kõiki õiguse valdajate kategooriaid koheldakse võrdselt kõikide osutatava haldusteenuse aspektide suhtes; |
| --- | --- | --- |

13.

Õiguste ühishaldaja ja õiguse valdaja suhe peaks sellest olenemata, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, sisaldama järgmisi põhimõtteid:

a)

kõiki õiguse valdajate kategooriaid koheldakse võrdselt kõikide osutatava haldusteenuse aspektide suhtes;

| b) | õiguse valdajate esindatus sisemises otsustusprotsessis peab olema õiglane ja tasakaalustatud. |
| --- | --- |

b)

õiguse valdajate esindatus sisemises otsustusprotsessis peab olema õiglane ja tasakaalustatud.

Aruandlus

| 14. | Õiguste ühishaldajad peavad kõikidele õiguse valdajatele, keda nad kas otse või vastastikuse esindamise lepingute alusel esindavad, korrapäraselt aru andma kõikide antud litsentside, kohaldatavate tariifide ning sissenõutud ja jagatud kasutustasude kohta. |
| --- | --- |

14.

Õiguste ühishaldajad peavad kõikidele õiguse valdajatele, keda nad kas otse või vastastikuse esindamise lepingute alusel esindavad, korrapäraselt aru andma kõikide antud litsentside, kohaldatavate tariifide ning sissenõutud ja jagatud kasutustasude kohta.

Vaidluste lahendamine

| 15. | Liikmesriike kutsutakse üles sätestama tõhusaid vaidluste lahendamise meetmeid, eriti seoses tariifide, litsentsimistingimuste, sidusõiguste haldajale loovutamise ja sidusõiguste tühistamisega. |
| --- | --- |

15.

Liikmesriike kutsutakse üles sätestama tõhusaid vaidluste lahendamise meetmeid, eriti seoses tariifide, litsentsimistingimuste, sidusõiguste haldajale loovutamise ja sidusõiguste tühistamisega.

Kontrollimine

| 16. | Liikmesriike ja õiguste ühishaldajaid kutsutakse üles esitama komisjonile igal aastal aruandeid seoses käesoleva soovitusega võetud meetmete ning seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks vajaliku autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamise kohta ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

16.

Liikmesriike ja õiguste ühishaldajaid kutsutakse üles esitama komisjonile igal aastal aruandeid seoses käesoleva soovitusega võetud meetmete ning seaduslike sidusmuusikateenuste osutamiseks vajaliku autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamise kohta ühenduse tasandil.

| 17. | Komisjon kavatseb käesolevat soovitust arvesse võttes pidevalt hinnata sidusmuusika valdkonna arengut. |
| --- | --- |

17.

Komisjon kavatseb käesolevat soovitust arvesse võttes pidevalt hinnata sidusmuusika valdkonna arengut.

| 18. | Komisjon kaalub punktis 17 osutatud hindamise alusel vajadust võtta ühenduse tasandil lisameetmeid. |
| --- | --- |

18.

Komisjon kaalub punktis 17 osutatud hindamise alusel vajadust võtta ühenduse tasandil lisameetmeid.

Adressaadid

| 19. | Käesolev soovitus on suunatud liikmesriikidele ja ettevõtjatele, kes on seotud autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamisega ühenduses. |
| --- | --- |

19.

Käesolev soovitus on suunatud liikmesriikidele ja ettevõtjatele, kes on seotud autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamisega ühenduses.

Brüssel, 18. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  A5-0478/2003.

1

(2)  Vt põhjendus 29.

2

(3)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

3

(4)  EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2001/29/EÜ.

4

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/58

---

KOMISJONI OTSUS,

14. september 2005

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatud 2003. eelarveaasta kulusid käsitleva raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta teatavate Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriigi makseasutuste puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3442 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, portugali-, prantsus-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2005/738/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,

pärast konsulteerimist fondikomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/451/EÜ Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust 2003. eelarveaastal rahastatud liikmesriikide kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta (2) kiideti heaks kõikide makseasutuste raamatupidamisarvestus, välja arvatud Belgia makseasutused “ALT”, “ALP” ja “BIRB”, Saksamaa makseasutused “Baden Württemberg”, “Bayern StMELF”, “Bayern-Umwelt”, “Berlin”, “Hamburg” ja “Niedersachsen”, Hispaania makseasutus “Navarra”, Prantsusmaa makseasutused “CNASEA”, “FIRS”, “OFIVAL”, “ONIC”, “ONIFLHOR”, “ONIOL”, “ONIVINS” ja “SDE”, Luksemburgi makseasutus “ministère de l’agriculture”, Madalmaade makseasutused “HPA” ja “Laser”, Portugali makseasutus “INGA”, Rootsi makseasutus “Swedish Board of Agriculture” ning Ühendkuningriigi makseasutused “CCW”, “DARD”, “FC”, “NAW”, “RPA” ja “SEERAD”. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/451/EÜ Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust 2003. eelarveaastal rahastatud liikmesriikide kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta (2) kiideti heaks kõikide makseasutuste raamatupidamisarvestus, välja arvatud Belgia makseasutused “ALT”, “ALP” ja “BIRB”, Saksamaa makseasutused “Baden Württemberg”, “Bayern StMELF”, “Bayern-Umwelt”, “Berlin”, “Hamburg” ja “Niedersachsen”, Hispaania makseasutus “Navarra”, Prantsusmaa makseasutused “CNASEA”, “FIRS”, “OFIVAL”, “ONIC”, “ONIFLHOR”, “ONIOL”, “ONIVINS” ja “SDE”, Luksemburgi makseasutus “ministère de l’agriculture”, Madalmaade makseasutused “HPA” ja “Laser”, Portugali makseasutus “INGA”, Rootsi makseasutus “Swedish Board of Agriculture” ning Ühendkuningriigi makseasutused “CCW”, “DARD”, “FC”, “NAW”, “RPA” ja “SEERAD”.

| (2) | Pärast uue teabe esitamist Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriikide poolt ning pärast täiendavat kontrolli võib komisjon nüüd teha otsuse aruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta, mille esitasid Belgia makseasutused “ALT”, “ALP” ja “BIRB”, Saksamaa makseasutused “Baden Württemberg”, “Bayern StMELF”, “Berlin”, “Hamburg” ja “Niedersachsen”, Hispaania makseasutus “Navarra”, Prantsusmaa makseasutused “CNASEA”, “FIRS”, “OFIVAL”, “ONIC”, “ONIFLHOR”, “ONIOL”, “ONIVINS” ja “SDE”, Luksemburgi makseasutus “ministère de l’agriculture”, Madalmaade makseasutused “HPA” ja “Laser”, Portugali makseasutus “INGA”, Rootsi makseasutus “Swedish Board of Agriculture” ning Ühendkuningriigi makseasutused “CCW”, “FC”, “RPA” ja “SEERAD”. |
| --- | --- |

(2)

Pärast uue teabe esitamist Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriikide poolt ning pärast täiendavat kontrolli võib komisjon nüüd teha otsuse aruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta, mille esitasid Belgia makseasutused “ALT”, “ALP” ja “BIRB”, Saksamaa makseasutused “Baden Württemberg”, “Bayern StMELF”, “Berlin”, “Hamburg” ja “Niedersachsen”, Hispaania makseasutus “Navarra”, Prantsusmaa makseasutused “CNASEA”, “FIRS”, “OFIVAL”, “ONIC”, “ONIFLHOR”, “ONIOL”, “ONIVINS” ja “SDE”, Luksemburgi makseasutus “ministère de l’agriculture”, Madalmaade makseasutused “HPA” ja “Laser”, Portugali makseasutus “INGA”, Rootsi makseasutus “Swedish Board of Agriculture” ning Ühendkuningriigi makseasutused “CCW”, “FC”, “RPA” ja “SEERAD”.

| (3) | Asjaomaste Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriigi makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise puhul peab komisjon arvesse võtma otsuse 2004/451/EÜ alusel juba Belgialt, Saksamaalt, Hispaanialt, Prantsusmaalt, Luksemburgilt, Madalmaadelt, Portugalilt, Rootsilt ja Ühendkuningriigilt kinni peetud summasid. |
| --- | --- |

(3)

Asjaomaste Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriigi makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise puhul peab komisjon arvesse võtma otsuse 2004/451/EÜ alusel juba Belgialt, Saksamaalt, Hispaanialt, Prantsusmaalt, Luksemburgilt, Madalmaadelt, Portugalilt, Rootsilt ja Ühendkuningriigilt kinni peetud summasid.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 3 teisele lõigule ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastuvõetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 3 teisele lõigule ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastuvõetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatud 2003. eelarveaasta kulusid käsitlev Belgia makseasutuste “ALT”, “ALP” ja “BIRB”, Saksamaa makseasutuste “Baden Württemberg”, “Bayern StMELF”, “Berlin”, “Hamburg” ja “Niedersachsen”, Hispaania makseasutuse “Navarra”, Prantsusmaa makseasutuste “CNASEA”, “FIRS”, “OFIVAL”, “ONIC”, “ONIFLHOR”, “ONIOL”, “ONIVINS” ja “SDE”, Luksemburgi makseasutuse “ministère de l’agriculture”, Madalmaade makseasutuste “HPA” ja “Laser”, Portugali makseasutuse “INGA”, Rootsi makseasutuse “Swedish Board of Agriculture” ning Ühendkuningriigi makseasutuste “CCW”, “FC”, “RPA” ja “SEERAD” raamatupidamisarvestus kiidetakse heaks.

Käesoleva otsuse kohaselt iga kõnealuse liikmesriigi poolt tagasimakstavad või talle makstavad summad on ette nähtud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsusmaa Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Portugali Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 14. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 155, 30.4.2004, lk 123.

2

---

I LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE 2003. EELARVEAASTA

Liikmesriigilt tagasinõutav või liikmesriigile makstav summa

| EM | | 2003. aasta kulutused | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Eelarveaastaks liikmesriikidele tehtud ettemaksed | Liikmesriigilt tagasinõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa | Liikmesriigilt tagasinõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad otsuse 2004/451/EÜ kohaselt | Liikmesriigilt tagasinõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad käesoleva otsuse kohaselt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja kinnitatud | käesolevast otsusest eraldatud | Kokku a + b |
| = aastaaruandes deklareeritud kulud | = igakuises deklaratsioonis deklareeritud kulud |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f | h | i = g – h |
| BE | EUR | 1 016 945 603,26 | 0,00 | 1 016 945 603,26 | – 17 989,43 | 1 016 927 613,83 | 1 016 959 814,40 | – 32 200,57 | – 32 119,73 | – 80,84 |
| DE | EUR | 5 821 140 790,97 | 22 317 594,43 | 5 843 458 385,40 | – 332 346,61 | 5 843 126 038,79 | 5 843 311 780,61 | – 185 741,82 | – 185 741,82 | 0,00 |
| ES | EUR | 6 473 878 264,21 | 0,00 | 6 473 878 264,21 | – 16 797 763,08 | 6 457 080 501,13 | 6 459 067 545,01 | – 1 987 043,88 | – 1 987 043,88 | 0,00 |
| FR | EUR | 10 425 389 800,61 | 0,00 | 10 425 389 800,61 | – 5 675 864,78 | 10 419 713 935,83 | 10 419 067 788,02 | 646 147,81 | – 728 491,58 | 1 374 639,39 |
| LU | EUR | 44 329 012,92 | 0,00 | 44 329 012,92 | – 2 595 118,16 | 41 733 894,76 | 43 257 600,06 | – 1 523 705,30 | – 1 523 705,30 | 0,00 |
| NL | EUR | 1 360 466 615,75 | 0,00 | 1 360 466 615,75 | – 1 296 238,97 | 1 359 170 376,78 | 1 359 713 294,61 | – 542 917,83 | – 644 855,06 | 101 937,23 |
| PT | EUR | 849 829 960,52 | 0,00 | 849 829 960,52 | – 121 895,47 | 849 708 065,05 | 849 546 984,03 | 161 081,02 | – 22 328,37 | 183 409,39 |
| SE | SEK | 7 905 413 840,22 | 0,00 | 7 905 413 840,22 | 5 834 913,34 | 7 911 248 753,56 | 7 911 261 488,75 | – 12 735,19 | 0,00 | – 12 735,19 |
| UK | GBP | 2 288 574 374,19 | 362 543 530,76 | 2 651 117 904,95 | – 33 953 582,84 | 2 617 164 322,11 | 2 639 372 167,88 | – 22 207 845,77 | – 22 427 320,95 | 219 475,18 |

EM

2003. aasta kulutused

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Eelarveaastaks liikmesriikidele tehtud ettemaksed

Liikmesriigilt tagasinõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa

Liikmesriigilt tagasinõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad otsuse 2004/451/EÜ kohaselt

Liikmesriigilt tagasinõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad käesoleva otsuse kohaselt

kontrollitud ja kinnitatud

käesolevast otsusest eraldatud

Kokku a + b

= aastaaruandes deklareeritud kulud

= igakuises deklaratsioonis deklareeritud kulud

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

h

i = g – h

BE

EUR

1 016 945 603,26

0,00

1 016 945 603,26

– 17 989,43

1 016 927 613,83

1 016 959 814,40

– 32 200,57

– 32 119,73

– 80,84

DE

EUR

5 821 140 790,97

22 317 594,43

5 843 458 385,40

– 332 346,61

5 843 126 038,79

5 843 311 780,61

– 185 741,82

– 185 741,82

0,00

ES

EUR

6 473 878 264,21

0,00

6 473 878 264,21

– 16 797 763,08

6 457 080 501,13

6 459 067 545,01

– 1 987 043,88

– 1 987 043,88

0,00

FR

EUR

10 425 389 800,61

0,00

10 425 389 800,61

– 5 675 864,78

10 419 713 935,83

10 419 067 788,02

646 147,81

– 728 491,58

1 374 639,39

LU

EUR

44 329 012,92

0,00

44 329 012,92

– 2 595 118,16

41 733 894,76

43 257 600,06

– 1 523 705,30

– 1 523 705,30

0,00

NL

EUR

1 360 466 615,75

0,00

1 360 466 615,75

– 1 296 238,97

1 359 170 376,78

1 359 713 294,61

– 542 917,83

– 644 855,06

101 937,23

PT

EUR

849 829 960,52

0,00

849 829 960,52

– 121 895,47

849 708 065,05

849 546 984,03

161 081,02

– 22 328,37

183 409,39

SE

SEK

7 905 413 840,22

0,00

7 905 413 840,22

5 834 913,34

7 911 248 753,56

7 911 261 488,75

– 12 735,19

0,00

– 12 735,19

UK

GBP

2 288 574 374,19

362 543 530,76

2 651 117 904,95

– 33 953 582,84

2 617 164 322,11

2 639 372 167,88

– 22 207 845,77

– 22 427 320,95

219 475,18

| 1. | Liikmesriigilt tagasinõutava või liikmesriigile makstava summa arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja kinnitatud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b). |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigilt tagasinõutava või liikmesriigile makstava summa arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja kinnitatud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b).

| 2. | Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud ettemaksesüsteemis, millele lisanduvad 2003. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinni pidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid. |
| --- | --- |

2.

Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud ettemaksesüsteemis, millele lisanduvad 2003. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinni pidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid.

---

II LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE 2003. EELARVEAASTA

Loetelu makseasutuste kohta, kelle raamatupidamisarvestused eraldatakse käesolevast otsusest ning kinnitatakse hilisema otsusega

| Liikmesriik | Makseasutus |
| --- | --- |
| Saksamaa | Bayern Umwelt |
| Ühendkuningriik | DARD |
| Ühendkuningriik | NAW |

Liikmesriik

Makseasutus

Saksamaa

Bayern Umwelt

Ühendkuningriik

DARD

Ühendkuningriik

NAW

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/62

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2005,

millega lõpetatakse teatavate Korea Vabariigist pärit raud- ja terastrosside (SWR) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2005/739/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 20. novembril 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (edaspidi “algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) pärit raud- ja terastrosside ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

20. novembril 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (edaspidi “algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) pärit raud- ja terastrosside ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 11. oktoobril 2004 esitas Liaison Committee of European Wire Rope Industries (edaspidi “EWRIS” või “kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, kõnealusel juhul enam kui 50 % ühenduse raud- ja terastrosside toodangust. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 11. oktoobril 2004 esitas Liaison Committee of European Wire Rope Industries (edaspidi “EWRIS” või “kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, kõnealusel juhul enam kui 50 % ühenduse raud- ja terastrosside toodangust. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

1.1.   Teistest riikidest pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kehtivad meetmed ja käimasolevad uurimised

| (3) | Augustis 1999 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes. (3) Nimetatud impordi suhtes kohaldatud meetmed sisaldasid väärtuselist tollimaksu, välja arvatud ühe India, ühe Mehhiko, ühe Lõuna-Aafrika ja ühe Ukraina eksportiva tootja puhul, kelle hinnakohustus oli heaks kiidetud komisjoni otsusega 1999/572/EÜ. (4) Komisjon tühistas määrusega (EÜ) nr 1678/2003 (5) eespool nimetatud Ukraina eksportiva tootja tehtud hinnakohustuse pakkumise ning nõukogu taaskehtestas määrusega (EÜ) nr 1674/2003 (6) vastava väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu nimetatud eksportija suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Augustis 1999 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes. (3) Nimetatud impordi suhtes kohaldatud meetmed sisaldasid väärtuselist tollimaksu, välja arvatud ühe India, ühe Mehhiko, ühe Lõuna-Aafrika ja ühe Ukraina eksportiva tootja puhul, kelle hinnakohustus oli heaks kiidetud komisjoni otsusega 1999/572/EÜ. (4) Komisjon tühistas määrusega (EÜ) nr 1678/2003 (5) eespool nimetatud Ukraina eksportiva tootja tehtud hinnakohustuse pakkumise ning nõukogu taaskehtestas määrusega (EÜ) nr 1674/2003 (6) vastava väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu nimetatud eksportija suhtes.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (7) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Tšehhi Vabariigist, Venemaalt, Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Nimetatud impordi suhtes kohaldatud meetmed koosnesid väärtuselisest tollimaksust, välja arvatud ühe Tšehhi, ühe Venemaa, ühe Tai ja ühe Türgi eksportiva tootja puhul, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 230/2001 (8) ja komisjoni otsusega 2001/602/EÜ. (9) Komisjon tühistas määrustega (EÜ) nr 2303/2002 (10) ja (EÜ) nr 1274/2003 (11) Türgi eksportivate tootjate kaks hinnakohustust. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (7) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Tšehhi Vabariigist, Venemaalt, Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Nimetatud impordi suhtes kohaldatud meetmed koosnesid väärtuselisest tollimaksust, välja arvatud ühe Tšehhi, ühe Venemaa, ühe Tai ja ühe Türgi eksportiva tootja puhul, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 230/2001 (8) ja komisjoni otsusega 2001/602/EÜ. (9) Komisjon tühistas määrustega (EÜ) nr 2303/2002 (10) ja (EÜ) nr 1274/2003 (11) Türgi eksportivate tootjate kaks hinnakohustust.

| (5) | Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) artikli 13 alusel läbi viidud uurimist leiti, et Ukraina ja Hiina Rahvavabariigi impordi suhtes kehtestatud meetmetest hoiti kõrvale, saates kaupu vastavalt läbi Moldova ja Maroko. Seepärast laiendati Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu samade Moldovast lähetatud terastrosside impordile. (12) Samuti laiendati Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu samade Marokost lähetatud terastrosside impordile, (13) välja arvatud Maroko tootja toodetele. |
| --- | --- |

(5)

Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) artikli 13 alusel läbi viidud uurimist leiti, et Ukraina ja Hiina Rahvavabariigi impordi suhtes kehtestatud meetmetest hoiti kõrvale, saates kaupu vastavalt läbi Moldova ja Maroko. Seepärast laiendati Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu samade Moldovast lähetatud terastrosside impordile. (12) Samuti laiendati Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu samade Marokost lähetatud terastrosside impordile, (13) välja arvatud Maroko tootja toodetele.

| (6) | Pärast seda, kui avaldati teadaanne Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärinevate terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (14) sai komisjon 17. mail 2004. aastal taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui avaldati teadaanne Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärinevate terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (14) sai komisjon 17. mail 2004. aastal taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

| (7) | Taotluse esitas Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi “taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul üle 50 %, ühenduse raud- ja terastrosside kogutoodangust. Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(7)

Taotluse esitas Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi “taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul üle 50 %, ühenduse raud- ja terastrosside kogutoodangust. Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (8) | Seejärel algatati alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlus Hiinast, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Nimetatud kontrollmenetlus on endiselt pooleli. |
| --- | --- |

(8)

Seejärel algatati alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlus Hiinast, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Nimetatud kontrollmenetlus on endiselt pooleli.

| (9) | Käesolev dokument käsitleb siiski ainult Koreast pärit importi, st eespool põhjendustes 1 ja 2 nimetatud uurimist. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev dokument käsitleb siiski ainult Koreast pärit importi, st eespool põhjendustes 1 ja 2 nimetatud uurimist.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (10) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult Korea eksportivatele tootjatele, importijatele/ettevõtjatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, asjaomaste ekspordiriikide esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult Korea eksportivatele tootjatele, importijatele/ettevõtjatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, asjaomaste ekspordiriikide esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Ühenduse tootjate, Korea eksportivate tootjate ning ühenduse importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse tootjate, Korea eksportivate tootjate ning ühenduse importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.

| (12) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil ühenduse tootjatel, ühenduse importijatel ja eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta perioodil 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004. |
| --- | --- |

(12)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil ühenduse tootjatel, ühenduse importijatel ja eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta perioodil 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004.

| (13) | Pärast eksportivate tootjate esitatud andmete läbivaatamist moodustati ühendusse suunduvate ekspordimahtude põhjal kolmest äriühingust koosnev valim. Üks valimisse kuuluv eksportiv tootja keeldus koostööst ja seetõttu kaasati valimisse ekspordimahtude arvestuselt järgmine suurem eksportija. Lõplikku valimisse kuulusid järgmised äriühingud:






  — | Kiswire Ltd, |
| --- | --- | --- |

(13)

Pärast eksportivate tootjate esitatud andmete läbivaatamist moodustati ühendusse suunduvate ekspordimahtude põhjal kolmest äriühingust koosnev valim. Üks valimisse kuuluv eksportiv tootja keeldus koostööst ja seetõttu kaasati valimisse ekspordimahtude arvestuselt järgmine suurem eksportija. Lõplikku valimisse kuulusid järgmised äriühingud:

—

Kiswire Ltd,

| — | DSR Wire Corporation, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd.

| (14) | Sõltumatutest importijatest vastas ainult üks importija, kes tegelikult impordib vaatlusalust toodet vaatlusalusest riigist, nõusolevalt väljavõttelise uuringu taotlusele, ning avaldas valmisolekut teha edasist koostööd komisjoni talitustega. Arvestades tekkinud olukorda, otsustasid komisjoni talitused, et sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldata, ning saatsid küsimustiku eespool nimetatud importijale. |
| --- | --- |

(14)

Sõltumatutest importijatest vastas ainult üks importija, kes tegelikult impordib vaatlusalust toodet vaatlusalusest riigist, nõusolevalt väljavõttelise uuringu taotlusele, ning avaldas valmisolekut teha edasist koostööd komisjoni talitustega. Arvestades tekkinud olukorda, otsustasid komisjoni talitused, et sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldata, ning saatsid küsimustiku eespool nimetatud importijale.

| (15) | Kaebus esitati kahekümne ühe ühenduse tootja nimel. Komisjon soovis teha koostööd nimetatud kahekümne ühe äriühingu ja kõikide teiste teadaolevate tootjatega, paludes neil täita väljavõttelise uuringu küsimustikud. Seitseteist äriühingut täitsid väljavõttelise uuringu küsimustiku etteantud tähtajaks ning nõustusid osalema uurimises. Väljavõttelise uuringu küsimustik sisaldas küsimusi teatavate makromajanduslike kahjunäitajate, täpsemalt tootmisvõimsuse, tootmismahu, varude, müügimahtude ja -väärtuse ning tööhõive arengu kohta. Seitsmeteistkümne tootja hulgast, kes avaldasid valmisolekut uurimises osaleda, kaasati valimisse järgmised viis äriühingut:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- |

(15)

Kaebus esitati kahekümne ühe ühenduse tootja nimel. Komisjon soovis teha koostööd nimetatud kahekümne ühe äriühingu ja kõikide teiste teadaolevate tootjatega, paludes neil täita väljavõttelise uuringu küsimustikud. Seitseteist äriühingut täitsid väljavõttelise uuringu küsimustiku etteantud tähtajaks ning nõustusid osalema uurimises. Väljavõttelise uuringu küsimustik sisaldas küsimusi teatavate makromajanduslike kahjunäitajate, täpsemalt tootmisvõimsuse, tootmismahu, varude, müügimahtude ja -väärtuse ning tööhõive arengu kohta. Seitsmeteistkümne tootja hulgast, kes avaldasid valmisolekut uurimises osaleda, kaasati valimisse järgmised viis äriühingut:

—

BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa),

| — | Cables y Alambres especiales SA (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales SA (Hispaania),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),

| — | Trefileurope, SA (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Trefileurope, SA (Prantsusmaa).

| (16) | Komisjon saatis küsimustikud eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud ühenduse tootjatele ning kõikidele teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele isikutele. Vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud Korea eksportivalt tootjalt, ühelt Korea eksportijaga seotud ühenduse importijalt, viielt valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjalt, koostööd tegevalt sõltumatult importijalt, kahelt toormaterjalide tarnijalt ja kümnelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon saatis küsimustikud eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud ühenduse tootjatele ning kõikidele teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele isikutele. Vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud Korea eksportivalt tootjalt, ühelt Korea eksportijaga seotud ühenduse importijalt, viielt valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjalt, koostööd tegevalt sõltumatult importijalt, kahelt toormaterjalide tarnijalt ja kümnelt kasutajalt.

| (17) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootmisharu tootjad:






  — | BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Saksamaa), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootmisharu tootjad:

—

BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Saksamaa),

| — | Cables y Alambres especiales SA, Bilbao (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales SA, Bilbao (Hispaania),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Saksamaa),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugal), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugal),

| — | Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Prantsusmaa).

| b) | Sõltumatu importija:






  — | Interkabel GmbH, Solms (Saksamaa). |
| --- | --- | --- |

b)

Sõltumatu importija:

—

Interkabel GmbH, Solms (Saksamaa).

| c) | Korea eksportivad tootjad:






  — | Kiswire Ltd, Seoul, |
| --- | --- | --- |

c)

Korea eksportivad tootjad:

—

Kiswire Ltd, Seoul,

| — | DSR Wire Corporation, Suncheon, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation, Suncheon,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan.

1.3.   Uurimisperiood

| (18) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Suundumuste uurimine kahju analüüsimise raames hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(18)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Suundumuste uurimine kahju analüüsimise raames hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

2.1.   Vaatlusalune toode

| (19) | Vaatlusalused tooted on Korea Vabariigist pärit raud- ja terastrossid (välja arvatud roostevabast terasest), sealhulgas mittehargnevad trossid, mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke ning mis tavapäraselt deklareeritakse CN-koodide 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99 all. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalused tooted on Korea Vabariigist pärit raud- ja terastrossid (välja arvatud roostevabast terasest), sealhulgas mittehargnevad trossid, mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke ning mis tavapäraselt deklareeritakse CN-koodide 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99 all.

2.2.   Samasugune toode

| (20) | Ühenduse tootjaid esindav ühendus (EWRIA) väitis, imporditavad tooted erinevad oluliselt ühenduses toodetavatest ja müüdavatest toodetest, mistõttu neid ei tohiks võrrelda. Sama väidet on põhjalikult käsitletud määruses (EÜ) nr 230/2001, kus on jõutud järeldusele, et ühenduse tootmisharu toodet tuleb käsitleda kui samasugust toodet. Et EWRIA ei esitanud uusi andmeid, kiidetakse heaks eelnimetatud määruses tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduse tootjaid esindav ühendus (EWRIA) väitis, imporditavad tooted erinevad oluliselt ühenduses toodetavatest ja müüdavatest toodetest, mistõttu neid ei tohiks võrrelda. Sama väidet on põhjalikult käsitletud määruses (EÜ) nr 230/2001, kus on jõutud järeldusele, et ühenduse tootmisharu toodet tuleb käsitleda kui samasugust toodet. Et EWRIA ei esitanud uusi andmeid, kiidetakse heaks eelnimetatud määruses tehtud järeldused.

| (21) | Uurimine näitas, et eksportivate tootjate eksporditud toodetel ja ühenduse tootjate poolt ühenduse turul valmistatud ja müüdud toodetel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning lõppkasutus, mistõttu neid käsitletakse kui samasuguseid tooteid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Sama kehtib Korea tootjate valmistatud ja Korea siseturul müüdavate toodete puhul. |
| --- | --- |

(21)

Uurimine näitas, et eksportivate tootjate eksporditud toodetel ja ühenduse tootjate poolt ühenduse turul valmistatud ja müüdud toodetel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning lõppkasutus, mistõttu neid käsitletakse kui samasuguseid tooteid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Sama kehtib Korea tootjate valmistatud ja Korea siseturul müüdavate toodete puhul.

3.   Dumping

3.1.   Normaalväärtus

3.1.1.   Üldine tüüpilisus

| (22) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas nende raud- ja terastrosside omamaine müük oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tootja kogu ühendusse suunatud eksportmüügi mahust. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas nende raud- ja terastrosside omamaine müük oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tootja kogu ühendusse suunatud eksportmüügi mahust.

3.1.2.   Tooteliigi võrreldavus

| (23) | Seejärel määratles komisjon need omamaisel turul müüdavate raud- ja terastrosside liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega. Komisjon pidas omamaisel turul müüdavaid ning eksporditavaid tooteliike otseselt võrreldavateks, kui nende keermete hulk, traatide hulk keermes, traatide ehitus keermes, südamik, tõmbetugevus, traadi omadused, trossi spetsiifilised omadused, trossi kattekiht ja diameeter on sarnased. |
| --- | --- |

(23)

Seejärel määratles komisjon need omamaisel turul müüdavate raud- ja terastrosside liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega. Komisjon pidas omamaisel turul müüdavaid ning eksporditavaid tooteliike otseselt võrreldavateks, kui nende keermete hulk, traatide hulk keermes, traatide ehitus keermes, südamik, tõmbetugevus, traadi omadused, trossi spetsiifilised omadused, trossi kattekiht ja diameeter on sarnased.

3.1.3.   Tooteliigi eriline tüüpilisus

| (24) | Iga tooteliigi puhul, mis oli otseselt võrreldav eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud raud- ja terastrosside liikidega, kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Iga raud- ja terastrosside liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki raud-ja terastrosside müügi kogumahust. Leiti, et enamikku ühendusse eksporditud tooteliikidest müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(24)

Iga tooteliigi puhul, mis oli otseselt võrreldav eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud raud- ja terastrosside liikidega, kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Iga raud- ja terastrosside liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki raud-ja terastrosside müügi kogumahust. Leiti, et enamikku ühendusse eksporditud tooteliikidest müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes.

3.1.4.   Tavapärase kaubandustegevuse hindamine

| (25) | Seejärel kontrollis komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. |
| --- | --- |

(25)

Seejärel kontrollis komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

| (26) | Selleks tuvastati iga eksporditava tooteliigi puhul, mida uurimisperioodi jooksul müüdi siseturul kahjumiga, selle osakaal sõltumatutele klientidele suunatud omamaisest müügist.






  a) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne keskmise kaalutud tootmiskuluga, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- | --- |

(26)

Selleks tuvastati iga eksporditava tooteliigi puhul, mida uurimisperioodi jooksul müüdi siseturul kahjumiga, selle osakaal sõltumatutele klientidele suunatud omamaisest müügist.

a)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne keskmise kaalutud tootmiskuluga, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

| b) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus 10–80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

b)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus 10–80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

| c) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, leiti, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seepärast tuli normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada teisi meetodeid. |
| --- | --- |

c)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, leiti, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seepärast tuli normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada teisi meetodeid.

| (27) | Tulemusi analüüsides leiti, et enamikku eksporditud tooteliikidest müüdi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(27)

Tulemusi analüüsides leiti, et enamikku eksporditud tooteliikidest müüdi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus.

3.1.5.   Tegelikel omamaistel hindadel põhinev normaalväärtus

| (28) | Kui uuritavate äriühingute poolt ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikide puhul olid täidetud eespool jaos 3.1.3. ja jao 3.1.4. punktides a ja b sätestatud nõuded, võeti vastavate tooteliikide normaalväärtuse aluseks Korea siseturul sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi jooksul makstud või tegelikult makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

(28)

Kui uuritavate äriühingute poolt ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikide puhul olid täidetud eespool jaos 3.1.3. ja jao 3.1.4. punktides a ja b sätestatud nõuded, võeti vastavate tooteliikide normaalväärtuse aluseks Korea siseturul sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi jooksul makstud või tegelikult makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1.

3.1.6.   Korea muude tootjate omamaistel hindadel põhinev normaalväärtus

| (29) | Jao 3.1.4. punkti c alla kuuluvate tooteliikide ning nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud Korea siseturul tüüpilistes kogustes (nagu eespool jaos 3.1.3. nimetatud) kaaluti, kas muude omamaiste tootjate müügihindu saab kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Leiti, et müüakse mitut eri liiki raud- ja terastrosse ning lõplik müügihind sõltub mitmetest teguritest. Müüdavate liikide vaheliste erinevuste arvestamine tähendaks arvukate hinnangutel põhinevate korrektiivide tegemist. Seetõttu on asjakohane määrata arvestuslikul väärtusel põhinev normaalväärtus. |
| --- | --- |

(29)

Jao 3.1.4. punkti c alla kuuluvate tooteliikide ning nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud Korea siseturul tüüpilistes kogustes (nagu eespool jaos 3.1.3. nimetatud) kaaluti, kas muude omamaiste tootjate müügihindu saab kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Leiti, et müüakse mitut eri liiki raud- ja terastrosse ning lõplik müügihind sõltub mitmetest teguritest. Müüdavate liikide vaheliste erinevuste arvestamine tähendaks arvukate hinnangutel põhinevate korrektiivide tegemist. Seetõttu on asjakohane määrata arvestuslikul väärtusel põhinev normaalväärtus.

3.1.7.   Arvestuslikul väärtusel põhinev normaalväärtus

| (30) | Eelnevat arvestades määrati kõikide põhjenduses 29 nimetatud tooteliikide puhul arvestuslik normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

(30)

Eelnevat arvestades määrati kõikide põhjenduses 29 nimetatud tooteliikide puhul arvestuslik normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.

| (31) | Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad samasuguse toote omamaiselt müügilt said, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajadusel korrigeeriti osa tootmiskuludest, mis oli ekslikult eraldatud ühele äriühingule ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(31)

Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad samasuguse toote omamaiselt müügilt said, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajadusel korrigeeriti osa tootmiskuludest, mis oli ekslikult eraldatud ühele äriühingule ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

| (32) | Sellega seoses lisasid kõik asjaomased eksportivad tootjad samasuguse tootega seotud müügi-, üld- ja halduskuludele siseturul põhitegevusega mitteseotud kulud. Samad eksportijad lahutasid müügi-, üld- ja halduskuludest siseturul samasuguse toote müügiga mitteseotud tulud. |
| --- | --- |

(32)

Sellega seoses lisasid kõik asjaomased eksportivad tootjad samasuguse tootega seotud müügi-, üld- ja halduskuludele siseturul põhitegevusega mitteseotud kulud. Samad eksportijad lahutasid müügi-, üld- ja halduskuludest siseturul samasuguse toote müügiga mitteseotud tulud.

| (33) | Uurimise käigus selgus siiski, et osa nimetatud tuludest ja kuludest ei saanud olla seotud samasuguse toote müügiga siseturul ning seetõttu ei oleks tohtinud neid liita asjaomastele müügi-, üld- ja halduskuludele ega neist kuludest lahutada. Seepärast jäeti põhitegevusega mitteseotud tulud ja kulud müügi-, üld- ja halduskuludest välja. |
| --- | --- |

(33)

Uurimise käigus selgus siiski, et osa nimetatud tuludest ja kuludest ei saanud olla seotud samasuguse toote müügiga siseturul ning seetõttu ei oleks tohtinud neid liita asjaomastele müügi-, üld- ja halduskuludele ega neist kuludest lahutada. Seepärast jäeti põhitegevusega mitteseotud tulud ja kulud müügi-, üld- ja halduskuludest välja.

3.2.   Ekspordihind

| (34) | Kõikidel juhtudel, kui asjakohast toodet eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele tarbijatele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Kõikidel juhtudel, kui asjakohast toodet eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele tarbijatele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (35) | Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordi, edasimüügi ja kasumi vaheliste maksude võrra. Seetõttu kasutati sidusimportija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Muu usaldusväärse teabe puudumisel määrati mõistlikuks kasumimarginaaliks 5 %. Seda kasumimarginaali oli kasutatud eelnevas sama toote importi käsitlevas dumpinguvastases uurimises, mille lõplikud järeldused avaldati nõukogu määruses (EÜ) nr 1601/2001. (15) Ükski kättesaadav teave ei sea nimetatud marginaali usaldusväärsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

(35)

Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordi, edasimüügi ja kasumi vaheliste maksude võrra. Seetõttu kasutati sidusimportija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Muu usaldusväärse teabe puudumisel määrati mõistlikuks kasumimarginaaliks 5 %. Seda kasumimarginaali oli kasutatud eelnevas sama toote importi käsitlevas dumpinguvastases uurimises, mille lõplikud järeldused avaldati nõukogu määruses (EÜ) nr 1601/2001. (15) Ükski kättesaadav teave ei sea nimetatud marginaali usaldusväärsust kahtluse alla.

3.3.   Võrdlus

| (36) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasehindade põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. Nende põhjal arvutati allahindlusest, mahahindlusest, vahendustasudest, sisemaaveokuludest, pakendamisest, laenukuludest, mereveokuludest, kindlustusest, käitlemis- ja laadimiskuludest, pangakuludest ja muudest teguritest tingitud erinevused. |
| --- | --- |

(36)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasehindade põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. Nende põhjal arvutati allahindlusest, mahahindlusest, vahendustasudest, sisemaaveokuludest, pakendamisest, laenukuludest, mereveokuludest, kindlustusest, käitlemis- ja laadimiskuludest, pangakuludest ja muudest teguritest tingitud erinevused.

| (37) | Kõik eksportivad tootjad esitasid taotluse normaalväärtuse hüvitamiseks siseturul tekkinud laenukulude eest. Kuigi kõik Korea eksportivad tootjad kasutasid avatud arvepidamissüsteemi, ei olnud võimalik selgitada seost väidetavate laenukulude ja kõnealuste omamaiste müügitehingute vahel. Seetõttu ei olnud võimalik tõestada, et nimetatud tegur avaldas algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt mõju hindadele ja hindade võrreldavusele. Järelikult tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(37)

Kõik eksportivad tootjad esitasid taotluse normaalväärtuse hüvitamiseks siseturul tekkinud laenukulude eest. Kuigi kõik Korea eksportivad tootjad kasutasid avatud arvepidamissüsteemi, ei olnud võimalik selgitada seost väidetavate laenukulude ja kõnealuste omamaiste müügitehingute vahel. Seetõttu ei olnud võimalik tõestada, et nimetatud tegur avaldas algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt mõju hindadele ja hindade võrreldavusele. Järelikult tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (38) | Lisaks taotlesid kõik eksportivad tootjad ühendusse suundava eksportmüügi laenukulude korrigeerimist. Kuigi selline korrigeerimine oli õigustatud, olid esitatud summad tegelikest väiksemad ning neid tuli kohapealse kontrolli käigus korrigeerida. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks taotlesid kõik eksportivad tootjad ühendusse suundava eksportmüügi laenukulude korrigeerimist. Kuigi selline korrigeerimine oli õigustatud, olid esitatud summad tegelikest väiksemad ning neid tuli kohapealse kontrolli käigus korrigeerida.

| (39) | Asjaomased eksportivad tootjad taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel impordimaksude ja kaudsete maksude erinevuste korrigeerimist. Kahe asjaomase eksportiva tootja puhul leiti, et tagasimakstud imporditollimaksude summa oli suurem kui makstud impordimaksud. Seetõttu on ebatõenäoline, et eksportijatele hüvitati ainult need imporditud osad eest, mis hiljem lisati eksportkaupadele. Lisaks ei olnud kahe eksportiva tootja puhul raud- ja terastrosside eksporditoetus seotud toormaterjali eest makstud impordimaksudega, s.t toetust saadi vaatamata sellele, kas imporditud toormaterjali kasutati eksporttoote valmistamisel või mitte. Seega jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b tähenduses ei ole impordimakse tagasi makstud. Ühelgi juhul ei näidanud asjaomased eksportivad tootjad, kas ja millises ulatuses oli siseturul müüdav samasugune toode maksustatud impordimaksude ja kaudsete maksudega. Seega ei olnud võimalik tõendada, et hindade võrreldavus oleks olnud häiritud. Niisiis ei olnud ükski eeltoodud sätetes nimetatud tingimus täidetud ning kõik nõuded lükati tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Asjaomased eksportivad tootjad taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel impordimaksude ja kaudsete maksude erinevuste korrigeerimist. Kahe asjaomase eksportiva tootja puhul leiti, et tagasimakstud imporditollimaksude summa oli suurem kui makstud impordimaksud. Seetõttu on ebatõenäoline, et eksportijatele hüvitati ainult need imporditud osad eest, mis hiljem lisati eksportkaupadele. Lisaks ei olnud kahe eksportiva tootja puhul raud- ja terastrosside eksporditoetus seotud toormaterjali eest makstud impordimaksudega, s.t toetust saadi vaatamata sellele, kas imporditud toormaterjali kasutati eksporttoote valmistamisel või mitte. Seega jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b tähenduses ei ole impordimakse tagasi makstud. Ühelgi juhul ei näidanud asjaomased eksportivad tootjad, kas ja millises ulatuses oli siseturul müüdav samasugune toode maksustatud impordimaksude ja kaudsete maksudega. Seega ei olnud võimalik tõendada, et hindade võrreldavus oleks olnud häiritud. Niisiis ei olnud ükski eeltoodud sätetes nimetatud tingimus täidetud ning kõik nõuded lükati tagasi.

| (40) | Leiti, et üks eksportiv tootja maksis sidusimportijale vahendustasu ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud raud- ja terastrosside eksportmüügiga seotud tehingute eest. Et makstud vahendustasu peeti hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaks teguriks algmääruse artikli 2 lõike 10 tähenduses, korrigeeriti vastavalt vaatlusalust müüki. |
| --- | --- |

(40)

Leiti, et üks eksportiv tootja maksis sidusimportijale vahendustasu ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud raud- ja terastrosside eksportmüügiga seotud tehingute eest. Et makstud vahendustasu peeti hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaks teguriks algmääruse artikli 2 lõike 10 tähenduses, korrigeeriti vastavalt vaatlusalust müüki.

| (41) | Kaks eksportivat tootjat taotlesid nii omamaise kui eksportmüügi korrigeerimist, et arvesse võtta teiste tegurite erinevusi, milleks on äriühingu kulud seoses inspekteerimislõivudega ja teatavate toodete töötlemisega väljaspool ettevõtet (liitmike lisamine), et paremini vastata tarbijate nõudmistele. Peeti otstarbekamaks rahuldada see taotlus füüsikaliste omaduste erinevuste korrigeerimisena. Korrigeerimise ulatus vastab eksportiva tootja poolt makstud inspekteerimislõivude ja väljaspool ettevõtet toimuva töötlemisega seotud kulutuste tegelikule summale. |
| --- | --- |

(41)

Kaks eksportivat tootjat taotlesid nii omamaise kui eksportmüügi korrigeerimist, et arvesse võtta teiste tegurite erinevusi, milleks on äriühingu kulud seoses inspekteerimislõivudega ja teatavate toodete töötlemisega väljaspool ettevõtet (liitmike lisamine), et paremini vastata tarbijate nõudmistele. Peeti otstarbekamaks rahuldada see taotlus füüsikaliste omaduste erinevuste korrigeerimisena. Korrigeerimise ulatus vastab eksportiva tootja poolt makstud inspekteerimislõivude ja väljaspool ettevõtet toimuva töötlemisega seotud kulutuste tegelikule summale.

| (42) | Üks eksportiv tootja esitas taotluse kaubandustasandite korrigeerimiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d. Kodumaisel turul toimus müük siiski siseriiklikele turustajatele. Selline kaubandustasand on sarnane kaubandustasandiga müügi puhul sidusimportijale pärast ekspordihinna uuesti arvutamist. Seetõttu hindu ei korrigeeritud. |
| --- | --- |

(42)

Üks eksportiv tootja esitas taotluse kaubandustasandite korrigeerimiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d. Kodumaisel turul toimus müük siiski siseriiklikele turustajatele. Selline kaubandustasand on sarnane kaubandustasandiga müügi puhul sidusimportijale pärast ekspordihinna uuesti arvutamist. Seetõttu hindu ei korrigeeritud.

3.4.   Uuritud äriühingute dumpingumarginaal

| (43) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga tootja puhul tooteliikide kaupa eespool määratletud kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga tootja puhul tooteliikide kaupa eespool määratletud kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (44) | Eelöeldu põhjal on dumpingumarginaal koostööd tegevate eksportivate tootja puhul, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmine:







  — | Kiswire Ltd | – 8,4 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DSR Wire Corporation | 0,7 %, |
| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd | – 6,1 %. |

(44)

Eelöeldu põhjal on dumpingumarginaal koostööd tegevate eksportivate tootja puhul, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmine:

—

Kiswire Ltd

– 8,4 %,

—

DSR Wire Corporation

0,7 %,

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd

– 6,1 %.

| (45) | Nende koostööd tegevate eksportijate puhul, keda valimisse ei kaasatud leiti, et müügi põhiosas vastasid nende ekspordihinnad valimisse kuuluvate eksportijate hindadele. Vastupidisele viitava teabe puudumisel järeldati, et väljavõttelise uuringu tulemusi võib laiendada ka kõikidele teistele eksportijatele. Lisaks märgiti, et nii teised koostööd tegevad eksportijad kui ka koostööst keeldunud eksportijad katsid kumbki 0,5 % ühenduse tarbimisest uurimisperioodil. Nimetatud põhjustel järeldati, et sellise impordi mõju, isegi kui see toimus dumpingu miinimumtasemest kõrgemal, ei saaks eraldi võttes tekitada kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(45)

Nende koostööd tegevate eksportijate puhul, keda valimisse ei kaasatud leiti, et müügi põhiosas vastasid nende ekspordihinnad valimisse kuuluvate eksportijate hindadele. Vastupidisele viitava teabe puudumisel järeldati, et väljavõttelise uuringu tulemusi võib laiendada ka kõikidele teistele eksportijatele. Lisaks märgiti, et nii teised koostööd tegevad eksportijad kui ka koostööst keeldunud eksportijad katsid kumbki 0,5 % ühenduse tarbimisest uurimisperioodil. Nimetatud põhjustel järeldati, et sellise impordi mõju, isegi kui see toimus dumpingu miinimumtasemest kõrgemal, ei saaks eraldi võttes tekitada kahju ühenduse tootmisharule.

3.5.   Järeldus

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 lõpetatakse dumpinguvastane menetlus juhul, kui kindlakstehtud dumpingumarginaal on väiksem kui 2 %. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 lõpetatakse dumpinguvastane menetlus juhul, kui kindlakstehtud dumpingumarginaal on väiksem kui 2 %.

| (47) | Niisiis lõpetatakse eeltoodud järeldusi arvestades käesolev menetlus. |
| --- | --- |

(47)

Niisiis lõpetatakse eeltoodud järeldusi arvestades käesolev menetlus.

| (48) | Arvestades dumpingu suhtes tehtud järeldusi ning vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 (s.t juhul, kui täheldatud dumpingumarginaal on miinimumtasemel, lõpetatakse menetlus viivitamatult) ei ole järelduste tegemine kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta vajalik, |
| --- | --- |

(48)

Arvestades dumpingu suhtes tehtud järeldusi ning vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 (s.t juhul, kui täheldatud dumpingumarginaal on miinimumtasemel, lõpetatakse menetlus viivitamatult) ei ole järelduste tegemine kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta vajalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastane menetlus selliste Korea Vabariigist pärit raud- ja terastrosside (välja arvatud roostevabast terasest), sealhulgas mittehargnevate trosside, impordi suhtes, mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke ning mis deklareeritakse CN-koodide 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99 all.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 283, 20.11.2004, lk 6.

2

(3)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.

3

(4)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 63.

4

(5)  ELT L 238, 25.9.2003, lk 13.

5

(6)  ELT L 238, 25.9.2003, lk 1.

6

(7)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1.

7

(8)  EÜT L 34, 3.2.2001, lk 4.

8

(9)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 47.

9

(10)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 80.

10

(11)  EÜT L 180, 18.7.2003, lk 34.

11

(12)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 1.

12

(13)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 1.

13

(14)  ELT C 272, 13.11.2003, lk 2.

14

(15)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1 (põhjendus 25).

15

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/68

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2005,

millega muudetakse otsust 2005/693/EÜ Venemaal esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4176 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/740/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõikeid 1 ja 6,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõikeid 1 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, põhjustades suremust ja häireid, mis võivad kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, põhjustades suremust ja häireid, mis võivad kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust.

| (2) | Komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/693/EÜ Venemaal esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta (3) võeti vastu pärast lindude gripi puhanguid Venemaal. Kõnealuse otsusega peatatakse muude lindude kui kodulindude import Venemaalt. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/693/EÜ Venemaal esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta (3) võeti vastu pärast lindude gripi puhanguid Venemaal. Kõnealuse otsusega peatatakse muude lindude kui kodulindude import Venemaalt.

| (3) | Lisaks sellele peatatakse otsusega 2005/693/EÜ töötlemata sulgede ja suleosade import kõnealuse otsuse I lisas loetletud Venemaa piirkondadest. Teatavatel tingimustel on töötlemata sulgede ja suleosade import siiski lubatud kõnealuse otsuse I lisa loetelusse mittekuuluvatest Venemaa piirkondadest, sealhulgas Uurali mägedest läänes asuvatest piirkondadest, kus otsuse 2005/693/EÜ vastuvõtmise kuupäeval ei olnud puhanguid esinenud. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks sellele peatatakse otsusega 2005/693/EÜ töötlemata sulgede ja suleosade import kõnealuse otsuse I lisas loetletud Venemaa piirkondadest. Teatavatel tingimustel on töötlemata sulgede ja suleosade import siiski lubatud kõnealuse otsuse I lisa loetelusse mittekuuluvatest Venemaa piirkondadest, sealhulgas Uurali mägedest läänes asuvatest piirkondadest, kus otsuse 2005/693/EÜ vastuvõtmise kuupäeval ei olnud puhanguid esinenud.

| (4) | Venemaa teavitas komisjoni 19. oktoobril 2005 lindude gripi puhangust Tulas, mis asub Venemaa Keskföderaalringkonnas, kus eelnevalt ei olnud puhanguid registreeritud ning kust võib endiselt importida töötlemata sulgi ja suleosi vastavalt otsusele 2005/693/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Venemaa teavitas komisjoni 19. oktoobril 2005 lindude gripi puhangust Tulas, mis asub Venemaa Keskföderaalringkonnas, kus eelnevalt ei olnud puhanguid registreeritud ning kust võib endiselt importida töötlemata sulgi ja suleosi vastavalt otsusele 2005/693/EÜ.

| (5) | Seoses hiljuti ilmnenud A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi puhangutega Türgis, Rumeenias ja Venemaal võib kaudsete tõendite ja molekulaarepidemioloogiliste andmete põhjal kindlalt oletada, et lindude gripiviirus on kõnealustesse kolmandatesse riikidesse levinud Kesk-Aasiast pärinevate rändlindude kaudu. Seda võib järeldada ka rahvusvahelise episootiaameti hiljutist kontrollikäiku Venemaale käsitleva aruande põhjal, mis avaldati 14. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

(5)

Seoses hiljuti ilmnenud A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi puhangutega Türgis, Rumeenias ja Venemaal võib kaudsete tõendite ja molekulaarepidemioloogiliste andmete põhjal kindlalt oletada, et lindude gripiviirus on kõnealustesse kolmandatesse riikidesse levinud Kesk-Aasiast pärinevate rändlindude kaudu. Seda võib järeldada ka rahvusvahelise episootiaameti hiljutist kontrollikäiku Venemaale käsitleva aruande põhjal, mis avaldati 14. oktoobril 2005.

| (6) | Vastavalt olemasolevatele teadmistele nendelt Kesk-Aasia ja Siberi aladelt pärinevate rändlindude rännuteede kohta, kus on haigusjuhtumeid registreeritud, tuleks keelata töötlemata sulgede ja suleosade import ühendusse nendest Venemaa piirkondadest, kus hiljuti on esinenud lindude gripi puhanguid või mis on sellega seoses väga ohustatud. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt olemasolevatele teadmistele nendelt Kesk-Aasia ja Siberi aladelt pärinevate rändlindude rännuteede kohta, kus on haigusjuhtumeid registreeritud, tuleks keelata töötlemata sulgede ja suleosade import ühendusse nendest Venemaa piirkondadest, kus hiljuti on esinenud lindude gripi puhanguid või mis on sellega seoses väga ohustatud.

| (7) | Seepärast tuleks komisjoni otsuse 2005/693/EÜ I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks komisjoni otsuse 2005/693/EÜ I lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/693/EÜ I lisasse lisatakse punktid 4, 5, 6 ja 7:

“4.   Keskföderaalringkond

Hõlmab Vene Föderatsiooni järgmisi piirkondi: Belgorodi oblast, Brjanski oblast, Ivanovo oblast, Kaluga oblast, Kostroma oblast, Kurski oblast, Lipetski oblast, Moskva (föderaallinn), Moskva oblast, Orjoli oblast, Rjazani oblast, Smolenski oblast, Tambovi oblast, Tveri oblast, Tula oblast, Vladimiri oblast, Voroneži oblast, Jaroslavli oblast.

5.   Lõuna föderaalringkond

Hõlmab Vene Föderatsiooni järgmisi piirkondi: Adõgee vabariik, Astrahani oblast, Tšetšeenia vabariik, Dagestani vabariik, Inguššia vabariik, Kabardi-Balkaaria vabariik, Kalmõkkia vabariik, Karatšai-Tšerkessia vabariik, Krasnodari krai, Põhja-Osseetia Alaania vabariik, Stavropoli krai, Rostovi oblast, Volgogradi oblast.

6.   Loode föderaalringkond

Hõlmab Vene Föderatsiooni järgmisi piirkondi: Arhangelski oblast, Komi vabariik, Novgorodi oblast, Vologda oblast.

7.   Volga föderaalringkond

Hõlmab Vene Föderatsiooni järgmisi piirkondi: Baškortostani vabariik, Tšuvaššia vabariik, Kirovi oblast, Mari Eli vabariik, Mordva vabariik, Nižni Novgorodi oblast, Orenburgi oblast, Penza oblast, Permi oblast, Permikomi autonoomne ringkond, Samara oblast, Saratovi oblast, Tatarstani vabariik, Udmurtia vabariik, Uljanovski oblast.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 24, 31.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1; parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1).

2

(3)  ELT L 263, 8.10.2005, lk 22.

3

---

Parandused

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/70

---

Parandus nõukogu otsusele 2005/722/EÜ, 17. oktoober 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/428/ÜJVP

(
  Euroopa Liidu Teataja L 272, 18 oktoober 2005
  )

Otsuse 2005/722/EÜ tekst asendatakse järgmisega:

“NÕUKOGU OTSUS 2005/722/EÜ,

17. oktoober 2005,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/428/ÜJVP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 6. juunil 2005 vastu otsuse 2005/428/ÜVJP, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/221/ÜVJP. (2) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 6. juunil 2005 vastu otsuse 2005/428/ÜVJP, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/221/ÜVJP. (2)

| (2) | Otsustatud on võtta vastu nende isikute, rühmituste ja üksuste ajakohastatud nimekiri, kelle suhtes määrust (EÜ) nr 2580/2001 kohaldatakse, |
| --- | --- |

(2)

Otsustatud on võtta vastu nende isikute, rühmituste ja üksuste ajakohastatud nimekiri, kelle suhtes määrust (EÜ) nr 2580/2001 kohaldatakse,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3 ettenähtud loend asendatakse järgmisega:

| 1. | ISIKUD






  1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- | --- |

1.

ISIKUD

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 6. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 7. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 8. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 9. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 10. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik

| 11. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 16. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon)

| 20. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 21. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 25. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis

| 26. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige). |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige).

| 2. | RÜHMITUSED JA ÜKSUSED






  1. | Abu Nidal Organisation/Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September/Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- | --- |

2.

RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

1.

Abu Nidal Organisation/Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September/Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New Peoples Army (NPA)/Uus Rahvaarmee, Filipiinid; seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA juht) |
| --- | --- |

7.

Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New Peoples Army (NPA)/Uus Rahvaarmee, Filipiinid; seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA juht)

| 8. | Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

8.

Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 9. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/Suur Islami Idavõitlejate Rinne |
| --- | --- |

9.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/Suur Islami Idavõitlejate Rinne

| 10. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

10.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 11. | Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

11.

Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 12. | International Sikh Youth Federation/Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF) |
| --- | --- |

12.

International Sikh Youth Federation/Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF)

| 13. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

13.

Kahane Chai (Kach)

| 14. | Kurdistan Workers' Party (PKK)/Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

14.

Kurdistan Workers' Party (PKK)/Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL)

| 15. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI)/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA)/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the Peoples Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

15.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI)/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA)/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the Peoples Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 16. | National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee |
| --- | --- |

16.

National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee

| 17. | Palestine Liberation Front/Palestiina Vabastusrinne (PLF) |
| --- | --- |

17.

Palestine Liberation Front/Palestiina Vabastusrinne (PLF)

| 18. | Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad (PIJ)

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP) |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC)

| 21. | Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) |
| --- | --- |

21.

Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC)

| 22. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol)/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C) |
| --- | --- |

22.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol)/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C)

| 23. | Shining Path (Sendero Luminoso)/Särav Tee (SL) |
| --- | --- |

23.

Shining Path (Sendero Luminoso)/Särav Tee (SL)

| 24. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 25. | United Self-Defense Forces/Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia)/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus (AUC) |
| --- | --- |

25.

United Self-Defense Forces/Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia)/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus (AUC)

Artikkel 2

Otsus 2005/428/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Luxembourg, 17. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BECKETT”

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1207/2005 (ELT L 197, 28.7.2005, lk 16).

1

(2)  ELT L 144, 8.6.2005, lk 59.

2

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/72

---

Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1695/2005 (millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Prantsusmaa sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 272, 18. oktoober 2005
  )

Leheküljel 4 artikli 5 lõikes 1:

asendatakse:

“... pakkumiste esitamise tähtaeg 26. oktoobril 2005. aastal kell 9.00 hommikul (Brüsseli aja järgi).”

järgmisega:

“... pakkumiste esitamise tähtaeg 27. oktoobril 2005. aastal kell 9.00 hommikul (Brüsseli aja järgi).”

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/73

---

Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1712/2005 (millega muudetakse teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetusi) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 274, 20. oktoober 2005
  )

Määrust (EÜ) nr 1712/2005 leheküljel 75 lugeda järgmiselt:

“KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1712/2005,

19. oktoober 2005,

millega muudetakse teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1594/2005. (3) |
| --- | --- |

(1)

Teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1594/2005. (3)

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1594/2005 eeskirjade, kriteeriumide ja muude sätete kohaldamisest komisjoni käsutuses olevate tegelike andmete suhtes tuleneb, et praegu jõus olevaid eksporditoetusi tuleks vähendada vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1594/2005 eeskirjade, kriteeriumide ja muude sätete kohaldamisest komisjoni käsutuses olevate tegelike andmete suhtes tuleneb, et praegu jõus olevaid eksporditoetusi tuleks vähendada vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis d ja määruse (EMÜ) nr 1785/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c loetletud ja määrusele (EÜ) nr 1518/95 (4) vastavate toodete eksporditoetusi, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1594/2005 lisas, muudetakse käesolevaga vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud summadele ja toodetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2005, lk 47.

3

(4)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).”

4

---

| 21.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/74

---

Parandused Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1713/2005 (millega nähakse ette teatavate teraviljast valmistatud toodete ja teravilja baasil valmistatud söödasegude ekspordilitsentsi taotluste tagasilükkamine) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 274, 20. oktoober 2005
  )

Määrust (EÜ) nr 1713/2005 leheküljel 77 lugeda järgmiselt:

“KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1713/2005,

19. oktoober 2005,

millega nähakse ette teatavate teraviljast valmistatud toodete ja teravilja baasil valmistatud söödasegude ekspordilitsentsi taotluste tagasilükkamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Kartulitärklise ja maisitoodete eksporditoetuste eelkinnitamise taotlustes hõlmatud kogus on väga suur ja võib anda alust spekulatsioonideks. Seetõttu võeti vastu otsus lükata tagasi kõik 17., 18. ja 19. oktoobril 2005 esitatud kõnealuste toodete ekspordilitsentsitaotlused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 8 lõikele 1 on 17., 18. ja 19. oktoobril 2005. aastal esitatud ekspordilitsentsitaotlused ning nendega kaasnev toetuste eelkinnitamine CN-koodide 1102 20 10, 1102 20 90, 1103 13 10, 1103 13 90, 1104 23 10, 1108 12 00, 1108 13 00, 1702 30 51, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 90 50 alla kuuluvate toodete puhul tagasi lükatud.

Artikkel 2

Käesolevat määrus jõustub 20. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1092/2004 (ELT L 209, 11.6.2004, lk 9).”

2

---