# Eiropas Savienības L 269/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 269 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 14. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 269

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 14. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1666/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1667/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 60/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1668/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas 2006. pārskata gadu nosaka procentu likmes, kuras jāizmanto, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst iepirkšana, uzglabāšana un izmantošana | 4 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1669/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 14. oktobra | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1670/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1671/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 9. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005 | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1672/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1673/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1674/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kas peld ar Polijas karogu, zvejot mencas ICES I, IIb zonā | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1675/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1676/2005 (2005. gada 13. oktobris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā | 18 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1677/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1678/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā | 20 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1666/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1667/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 60/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1668/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas 2006. pārskata gadu nosaka procentu likmes, kuras jāizmanto, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst iepirkšana, uzglabāšana un izmantošana

4

Komisijas Regula (EK) Nr. 1669/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 14. oktobra

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 1670/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 1671/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 9. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 1672/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 1673/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1674/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kas peld ar Polijas karogu, zvejot mencas ICES I, IIb zonā

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 1675/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 1676/2005 (2005. gada 13. oktobris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

18

Komisijas Regula (EK) Nr. 1677/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 1678/2005 (2005. gada 13. oktobris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

20

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Eiropas Parlaments un Padome |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2005. gada 7. septembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot 3. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas starpā 2002. gada 7. novembrī noslēgtajā Iestāžu nolīgumā par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, ar ko papildina 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu | 21 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2005. gada 7. septembris) par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24. punktu | 23 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2005. gada 7. septembris par 2000.–2006. gada finanšu plāna pārskatīšanu | 24 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 2. augusts) par valsts palīdzību, ko Francija sniegusi France Télécom

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3061)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 13. oktobris) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar aizdomām par ļoti patogēnu putnu gripu Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4068)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | EK un EBTA Apvienotās Komitejas Formalitāšu vienkāršošana preču tirdzniecībā Lēmums Nr. 1/2005 (2005. gada 4. oktobris), ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā | 44 |
| | * | EK un EBTA Apvienotās Komitejas Kopīgais tranzīts Lēmums Nr. 5/2005 (2005. gada 4. oktobris), ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru | 46 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments un Padome

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2005. gada 7. septembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot 3. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas starpā 2002. gada 7. novembrī noslēgtajā Iestāžu nolīgumā par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, ar ko papildina 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu

21

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2005. gada 7. septembris) par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24. punktu

23

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2005. gada 7. septembris par 2000.–2006. gada finanšu plāna pārskatīšanu

24

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 2. augusts) par valsts palīdzību, ko Francija sniegusi France Télécom

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3061)

   (
  1
  )

France Télécom

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3061)

1

30

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 13. oktobris) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar aizdomām par ļoti patogēnu putnu gripu Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4068)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4068)

1

42

*

EK un EBTA Apvienotās Komitejas Formalitāšu vienkāršošana preču tirdzniecībā Lēmums Nr. 1/2005 (2005. gada 4. oktobris), ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā

44

*

EK un EBTA Apvienotās Komitejas Kopīgais tranzīts Lēmums Nr. 5/2005 (2005. gada 4. oktobris), ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1666/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 13. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1667/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 60/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 41. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 60/2004 (1) 7. panta 2. punktā paredzēts, ka summu, ko minētā dalībvalsts maksā par pārpalikuma daudzumu, kas nav izņemts no tirgus, ņem vērā, aprēķinot ražošanas nodevas 2004./2005. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 60/2004 (1) 7. panta 2. punktā paredzēts, ka summu, ko minētā dalībvalsts maksā par pārpalikuma daudzumu, kas nav izņemts no tirgus, ņem vērā, aprēķinot ražošanas nodevas 2004./2005. tirdzniecības gadam.

| (2) | Tā kā termiņš, lai iesniegtu apliecinājumu par izņemšanu no tirgus, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 651/2005 ir pārcelts uz 2006. gada 31. martu, tad maksājamā summa 2005. septembrī, aprēķinot nodevas 2004./2005. tirdzniecības gadam, nebūs zināma. Tātad ir jāparedz, ka minētā summa tiek ņemta vērā, 2006. gada septembrī aprēķinot ražošanas nodevas 2005./2006. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā termiņš, lai iesniegtu apliecinājumu par izņemšanu no tirgus, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 651/2005 ir pārcelts uz 2006. gada 31. martu, tad maksājamā summa 2005. septembrī, aprēķinot nodevas 2004./2005. tirdzniecības gadam, nebūs zināma. Tātad ir jāparedz, ka minētā summa tiek ņemta vērā, 2006. gada septembrī aprēķinot ražošanas nodevas 2005./2006. tirdzniecības gadam.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 60/2004. Šim grozījumam jānotiek pirms nodevu noteikšanas 2004./2005. gadam, tādēļ ir jāparedz, ka šī regula stājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 60/2004. Šim grozījumam jānotiek pirms nodevu noteikšanas 2004./2005. gadam, tādēļ ir jāparedz, ka šī regula stājas spēkā nekavējoties.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 60/2004 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Ja nav sniegts apliecinājums par izņemšanu no tirgus saskaņā ar 1. punktu attiecībā uz visu vai daļu pārpalikuma daudzuma, jaunā dalībvalsts maksā summu, kuru aprēķina, neizņemto daudzumu reizinot ar augstāko eksporta kompensāciju, kas piemērojama baltajam cukuram ar KN kodu 1701 99 10 laika posmā no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 30. novembrim. Kopsummas daļa, kas līdzvērtīga 25 % no summas, tiks iekļauta Komisijas budžetā vēlākais līdz 31. decembrim ik gadu no 2006. līdz 2009. gadam. Kopsumma tiks ņemta vērā, aprēķinot ražošanas nodevas 2005./2006. tirdzniecības gadam.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 9, 15.1.2004., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 651/2005 (OV L 108, 29.4.2005., 3. lpp.).

1

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1668/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar ko attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas 2006. pārskata gadu nosaka procentu likmes, kuras jāizmanto, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst iepirkšana, uzglabāšana un izmantošana

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1978. gada 2. augusta Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1988. gada 12. februāra Regulas (EEK) Nr. 411/88 par metodi un procentu likmi, kas izmantojama tādu intervences pasākumu finansēšanas izmaksu aprēķinos, kuri ietver iepirkšanu, uzglabāšanu un izmantošanu (2), 3. pantā paredzēts, ka vienotajai procentu likmei, ko izmanto, aprēķinot intervences pasākumu finansēšanas izmaksas, jāatbilst trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu Euribor nākotnes procentlikmēm attiecībā viena trešdaļa pret divām trešdaļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1988. gada 12. februāra Regulas (EEK) Nr. 411/88 par metodi un procentu likmi, kas izmantojama tādu intervences pasākumu finansēšanas izmaksu aprēķinos, kuri ietver iepirkšanu, uzglabāšanu un izmantošanu (2), 3. pantā paredzēts, ka vienotajai procentu likmei, ko izmanto, aprēķinot intervences pasākumu finansēšanas izmaksas, jāatbilst trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu Euribor nākotnes procentlikmēm attiecībā viena trešdaļa pret divām trešdaļām.

| (2) | Komisija nosaka šo likmi pirms katra ELVGF Garantiju nodaļas pārskata gada sākuma, pamatojoties uz procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms minētās likmes noteikšanas. |
| --- | --- |

(2)

Komisija nosaka šo likmi pirms katra ELVGF Garantiju nodaļas pārskata gada sākuma, pamatojoties uz procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms minētās likmes noteikšanas.

| (3) | Saskaņā ar 4. panta 1. un 2. punktu Regulā (EEK) Nr. 411/88 īpašu procentu likmi nosaka dalībvalstīm, kuras vismaz sešus mēnešus uzturējušas zemāku procentu likmi nekā Kopienai noteiktā vienotā procentu likme. Ja dalībvalsts nav paziņojusi vidējās procentu izmaksas pirms pārskata gada beigām, piemērojamo īpašo procentu likmi nosaka, pamatojoties uz atsauces procentu likmi, kas norādīta minētās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 4. panta 1. un 2. punktu Regulā (EEK) Nr. 411/88 īpašu procentu likmi nosaka dalībvalstīm, kuras vismaz sešus mēnešus uzturējušas zemāku procentu likmi nekā Kopienai noteiktā vienotā procentu likme. Ja dalībvalsts nav paziņojusi vidējās procentu izmaksas pirms pārskata gada beigām, piemērojamo īpašo procentu likmi nosaka, pamatojoties uz atsauces procentu likmi, kas norādīta minētās regulas pielikumā.

| (4) | Regulas (EEK) Nr. 411/88 4. panta 3. punktā paredzēts, ka attiecībā uz 2005. un 2006. pārskata gadu gadījumos, kad vidējās procentu izmaksas, ko segusi dalībvalsts, vairāk nekā divkārt pārsniedz Kopienai noteikto vienoto procentu likmi, Kopiena var atmaksāt procentu izmaksas, pamatojoties uz vienoto procentu likmi, kam pieskaitīta starpība starp divkāršo minēto likmi un attiecīgās dalībvalsts faktiski segto likmi. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EEK) Nr. 411/88 4. panta 3. punktā paredzēts, ka attiecībā uz 2005. un 2006. pārskata gadu gadījumos, kad vidējās procentu izmaksas, ko segusi dalībvalsts, vairāk nekā divkārt pārsniedz Kopienai noteikto vienoto procentu likmi, Kopiena var atmaksāt procentu izmaksas, pamatojoties uz vienoto procentu likmi, kam pieskaitīta starpība starp divkāršo minēto likmi un attiecīgās dalībvalsts faktiski segto likmi.

| (5) | Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāizmanto attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas 2006. pārskata gadu, ir jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāizmanto attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas 2006. pārskata gadu, ir jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar ELVGF komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar ELVGF komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izdevumiem, kas radušies ELVGF Garantiju nodaļas 2006. pārskata gada laikā:

| 1) | vienotā procentu likme, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 1883/78 5. pantā, ir 2,2 % attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav minētas šā panta 2) un 3) punktā; |
| --- | --- |

1)

vienotā procentu likme, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 1883/78 5. pantā, ir 2,2 % attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav minētas šā panta 2) un 3) punktā;

| 2) | īpašā procentu likme, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 411/88 4. panta 1. punktā, ir šāda:






  a) | 2,1 % Čehijai, Francijai, Austrijai un Somijai; |
| --- | --- | --- |

2)

īpašā procentu likme, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 411/88 4. panta 1. punktā, ir šāda:

a)

2,1 % Čehijai, Francijai, Austrijai un Somijai;

| b) | 1,8 % Zviedrijai; |
| --- | --- |

b)

1,8 % Zviedrijai;

| 3) | procentu likme, ko atmaksā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 411/88 4. panta 3. punktu, ir šāda:






  a) | 3,2 % Kiprai; |
| --- | --- | --- |

3)

procentu likme, ko atmaksā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 411/88 4. panta 3. punktu, ir šāda:

a)

3,2 % Kiprai;

| b) | 5,1 % Ungārijai; |
| --- | --- |

b)

5,1 % Ungārijai;

| c) | 3,0 % Polijai; |
| --- | --- |

c)

3,0 % Polijai;

| d) | 2,8 % Slovēnijai; |
| --- | --- |

d)

2,8 % Slovēnijai;

| e) | 2,3 % Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

e)

2,3 % Apvienotajai Karalistei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 216, 5.8.1978., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 695/2005 (OV L 114, 4.5.2005., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 40, 13.2.1988., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 956/2005 (OV L 164, 24.6.2005., 8. lpp.).

2

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1669/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 14. oktobra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei.

| (2) | Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi.

| (3) | Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu.

| (4) | Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas. |
| --- | --- |

(4)

Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas.

| (5) | Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi. |
| --- | --- |

(5)

Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. pantā minētajiem produktiem, ir noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 79/2003 (OV L 13, 18.1.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV 145, 27.6.1968., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1422/95.

3

---

PIELIKUMS

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi melasei cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 14. oktobra

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  Šī summa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantu aizstāj kopējā muitas tarifa nodokli, kas paredzēts šiem produktiem.

(2)  Noteiktā cena grozītās Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā definētajai standarta kvalitātei.

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1670/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (3) | Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura. |
| --- | --- |

(3)

Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura.

| (4) | Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem.

| (5) | Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa.

| (7) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(7)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (8) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (9) | Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(9)

Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti nedenaturēti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

KOMPENSĀCIJAS, KAS PIEMĒROJAMAS TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTA BALTĀ CUKURA UN JĒLCUKURA IZVEDUMIEM NO 2005. GADA 14. OKTOBRA (1)

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3744 |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3744

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1671/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 9. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1138/2005 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2005./2006. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1138/2005 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2005./2006. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1138/2005 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1138/2005 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

9. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1138/2005, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 39,407 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 185, 16.7.2005., 3. lpp.

2

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1672/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maijā Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 11. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 11. oktobrī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 11. oktobrim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/2005 (OV L 200, 30.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1673/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 11. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 11. oktobrī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 11.oktobrin, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 12,49 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/2005 (OV L 200, 30.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1674/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kas peld ar Polijas karogu, zvejot mencas ICES I, IIb zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju 2005. gadam piešķirtās kvotas šīs regulas pielikumā minēto krājumu zvejai, ko veic kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir izsmeltas. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju 2005. gadam piešķirtās kvotas šīs regulas pielikumā minēto krājumu zvejai, ko veic kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir izsmeltas.

| (3) | Tādēļ ir jāaizliedz zvejot šos krājumus, kā arī turēt tos uz kuģa klāja, pārkraut un izkraut krastā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāaizliedz zvejot šos krājumus, kā arī turēt tos uz kuģa klāja, pārkraut un izkraut krastā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas izsmelšana

Nozvejas kvotu, kas iedalīta šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij šīs regulas pielikumā minēto krājumu zvejai 2005. gadā, uzskata par izsmeltu no minētajā pielikumā norādītās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā minēto krājumu zveja, ko veic kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no minētajā pielikumā norādītās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts turēt uz kuģa klāja, pārkraut vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/2005 (OV L 207, 10.8.2005., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Polija |
| --- | --- |
| Krājumi | COD/1/2B. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | I, IIb |
| Datums | 2005. gada 1. septembris |

Dalībvalsts

Polija

Krājumi

COD/1/2B.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

I, IIb

Datums

2005. gada 1. septembris

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1675/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 13. oktobra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1676/2005

(2005. gada 13. oktobris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 7. līdz 13. oktobrim. Regulā (EK) Nr. 1058/2005 paredzētajā konkursā par miežu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1677/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 2. septembra Regulu (EK) Nr. 1438/2005 par īpašu intervences pasākumu auzām Somijā un Zviedrijā (3) 2005./2006. ražas gadā,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1438/2005 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1438/2005 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 7. līdz 13. oktobrim, Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā auzu eksporta maksimālā kompensācija ir 22,56 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187,19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

(3)  OV L 228, 3.9.2005., 5. lpp.

3

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1678/2005

(2005. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 7. oktobrim līdz 13. oktobrim Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 9,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 14. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 15. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments un Padome

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 7. septembris)

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot 3. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas starpā 2002. gada 7. novembrī noslēgtajā Iestāžu nolīgumā par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, ar ko papildina 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu

(2005/706/EK)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā iestāžu nolīgumu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, kas 2002. gada 7. novembrī noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju un ar ko papildina 1999. gada 6. maija iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1), un jo īpaši tā 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Kopiena nodibināja Eiropas Solidaritātes fondu (turpmāk tekstā “Fonds”), lai paustu savu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena nodibināja Eiropas Solidaritātes fondu (turpmāk tekstā “Fonds”), lai paustu savu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | Slovākija 2005. gada 24. janvārī iesniedza pieteikumu, kas attiecas uz Fonda mobilizēšanu vētras rezultātā notikušajai katastrofai. |
| --- | --- |

(2)

Slovākija 2005. gada 24. janvārī iesniedza pieteikumu, kas attiecas uz Fonda mobilizēšanu vētras rezultātā notikušajai katastrofai.

| (3) | Iestāžu nolīgums, ko noslēdza 2002. gada 7. novembrī, atļauj Fonda mobilizēšanu līdz maksimālajai summai – EUR 1 miljons – gadā. |
| --- | --- |

(3)

Iestāžu nolīgums, ko noslēdza 2002. gada 7. novembrī, atļauj Fonda mobilizēšanu līdz maksimālajai summai – EUR 1 miljons – gadā.

| (4) | Vētras gadījums, kas notika Slovākijā 2004. gadā, atbilst ES Solidaritātes fonda kritērijiem, |
| --- | --- |

(4)

Vētras gadījums, kas notika Slovākijā 2004. gadā, atbilst ES Solidaritātes fonda kritērijiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2005. finanšu gadam izstrādātajā vispārējā budžetā saistību apropriācijas par summu EUR 5 667 578 mobilizē kā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2005. gada 7. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. ALEXANDER

---

(1)  OV C 283, 20.11.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

2

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/23

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 7. septembris)

par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24. punktu

(2005/707/EK)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1), un jo īpaši tā 24. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

Budžeta lēmējinstitūcija ir piekritusi atbalstīt rehabilitācijas un atjaunošanas darbības valstīs, kas cietušas no zemestrīces/cunami (galvenokārt Indonēzija, Šrilanka un Maldivu salas), ar kopējo summu EUR 350 miljoni, no kuriem EUR 170 miljoni paredzēti 2005. gadam; daļa vajadzīgās finansiālās palīdzības stihijas seku novēršanai 2005. gadam tiks sniegta, no jauna nosakot šim reģionam paredzētās un vēl neīstenotās programmas nolīgumos ar attiecīgo valstu valdībām (EUR 60 miljoni), izmantojot ātrās reaģēšanas mehānismu (EUR 12 miljoni) un mobilizējot ārkārtas rezervi (EUR 70 miljoni). Tā kā jau 2005. gadā par EUR 100 miljoniem ir pārsniegti 4. izdevumu kategorijas “Ārējie darījumi” griesti un ir izpētītas visas iespējas attiecībā uz šīs pozīcijas apropriāciju pārdali, EUR 15 miljonus finansēs tikai ar papildu elastības fonda ieviešanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Budžeta grozījumam Nr. 3/2005 Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2005. finanšu gadam izmanto elastības fondu, lai sniegtu EUR 15 000 000 lielu naudas summu saistību apropriācijās.

Šo summu izmanto, lai finansētu atbalstu rehabilitācijas un atjaunošanas darbiem tajās Āzijas valstīs, kas cietušas zemestrīcē/cunami, uz kuriem saskaņā ar 19 10 04 posteni “Rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumi jaunattīstības valstīs Āzijā” 2005. gada budžetā attiecas finanšu plāna 4. izdevumu kategorija “Ārējie darījumi”.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2005. gada 7. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. ALEXANDER

---

(1)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

1

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/24

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

2005. gada 7. septembris

par 2000.–2006. gada finanšu plāna pārskatīšanu

(2005/708/EK)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1), un jo īpaši tā 19., 20. un 21. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 19. maija Lēmumu 2003/430/EK par finanšu plāna pārskatīšanu (2),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 272. panta 9. punkta piektajā daļā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

Kopējās lauksaimniecības politikas reforma, ko 2003. gada septembrī pieņēma Padome (4), paredz samazināt tiešos maksājumus (“modulācija”) lauku attīstības politikas finansēšanai, lai uzlabotu līdzsvaru starp politikas instrumentiem, kas paredzēti ilgtspējīgas lauksaimniecības veicināšanai, un instrumentiem, kas paredzēti lauku attīstības sekmēšanai un lauku attīstības papildu pasākumu finansēšanai. Tāpēc finanšu plāns, kas izklāstīts I pielikumā Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, kas pārskatīts ar Lēmumu 2003/430/EK, turpmāk saukts “finanšu plāns”, ir jālabo, lai attiecībā uz 2006. gadu ņemtu vērā “modulācijas” efektu. Tā rezultātā 1.a apakšpozīcijas “Kopējā lauksaimniecības politika” saistību apropriācijas var izmantot, lai finansētu 1.b apakšpozīcijā “Lauku attīstība” paredzētos papildu pasākumus, saglabājot nemainīgu 1. pozīcijas “Lauksaimniecība” maksimumu,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Finanšu plānu labo šādi:

Gada maksimālo robežu saistību apropriācijām 1.a tabulas, 1.b tabulas, 2.a tabulas un 2.b tabulas 1. izdevumu kategorijā groza šādi:

| a) | 1.a. apakšpozīcijai “Kopējā lauksaimniecības politika” paredzēto summu 2006. gadā samazina par summu, kas atbilst modulācijai;






  Samazinātās summas Kopējai lauksaimniecības politikai | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Miljoni EUR 1999. gada cenās | – 570 |
| Miljoni EUR 2006. gada cenās | – 655 |

a)

1.a. apakšpozīcijai “Kopējā lauksaimniecības politika” paredzēto summu 2006. gadā samazina par summu, kas atbilst modulācijai;

Samazinātās summas Kopējai lauksaimniecības politikai

2006

Miljoni EUR 1999. gada cenās

– 570

Miljoni EUR 2006. gada cenās

– 655

| b) | 1.b. apakšpozīcijai “Lauku apvidu attīstība” paredzēto summu 2006. gadā palielina par summu, kas atbilst modulācijai;






  Palielinātās summas Lauku apvidu attīstībai | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Miljoni EUR 1999. gada cenās | + 570 |
| Miljoni EUR 2006. gada cenās | + 655 |

b)

1.b. apakšpozīcijai “Lauku apvidu attīstība” paredzēto summu 2006. gadā palielina par summu, kas atbilst modulācijai;

Palielinātās summas Lauku apvidu attīstībai

2006

Miljoni EUR 1999. gada cenās

+ 570

Miljoni EUR 2006. gada cenās

+ 655

2. pants

1.   Eiropas Savienības finanšu plāns 1999. gada cenās ir izklāstīts pielikuma 1.a un 1.b tabulā.

2.   Attiecīgais finanšu plāns, ko iegūst, veicot tehnisku labojumu 2005. gadam, saskaņā ar nacionālā kopienākuma (NKI) un cenu izmaiņām, ir izklāstīts pielikuma 2.a un 2.b tabulā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2005. gada 7. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. ALEXANDER

---

(1)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 14.6.2003., 31. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. septembra Lēmums un Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmums.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

1.a tabula –   Pārskatītais finanšu plāns (EU-25) 1999. gada cenās

| EUR miljonos |
| --- |
| Saistību apropriācijas | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LAUKSAIMNIECĪBA |

EUR miljonos

Saistību apropriācijas

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LAUKSAIMNIECĪBA

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- |

1a

Kopējā lauksaimniecības politika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b | Lauku attīstība |
| --- | --- |

1b

Lauku attīstība

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

2.

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Struktūrfondi

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Kohēzijas fonds

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | IEKŠĒJĀS POLITIKAS |
| --- | --- |

3.

IEKŠĒJĀS POLITIKAS

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | ĀRĒJĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

4.

ĀRĒJĀS DARBĪBAS

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | ADMINISTRĀCIJA (1) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRĀCIJA (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | REZERVES |
| --- | --- |

6.

REZERVES

900

900

650

400

400

400

400

Valūtas rezerve

500

500

250

Rezerve ārkārtas palīdzībai

200

200

200

200

200

200

200

Rezerve aizdevumu garantēšanai

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA |
| --- | --- |

7.

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Lauksaimniecība

520

520

520

520

Pirmspievienošanās struktūras instrumenti

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (pievienošanās pieteikumvalstis)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENSĀCIJA |
| --- | --- |

8.

KOMPENSĀCIJA

1 273

1 173

940

KOPĀ SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

KOPĀ MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Maksimālā robeža, maksājumu apropriācijas, izteiktas procentuāli no NKI (EKS 1995)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Rezerve neparedzētiem izdevumiem

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Pašu resursu maksimālā robeža

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1.b tabula –   Pārskatītais finanšu plāns (EU-25) 1999. gada cenās

(tai skaitā budžeta izmaiņas saistībā ar politisko noregulējumu Kiprā)

| EUR miljonos |
| --- |
| Saistību apropriācijas | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LAUKSAIMNIECĪBA |

EUR miljonos

Saistību apropriācijas

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LAUKSAIMNIECĪBA

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- |

1a

Kopējā lauksaimniecības politika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b | Lauku attīstība |
| --- | --- |

1b

Lauku attīstība

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

2.

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Struktūrfondi

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Kohēzijas fonds

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | IEKŠĒJĀS POLITIKAS |
| --- | --- |

3.

IEKŠĒJĀS POLITIKAS

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | ĀRĒJĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

4.

ĀRĒJĀS DARBĪBAS

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | ADMINISTRĀCIJA (2) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRĀCIJA (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | REZERVES |
| --- | --- |

6.

REZERVES

900

900

650

400

400

400

400

Valūtas rezerve

500

500

250

Rezerve ārkārtas palīdzībai

200

200

200

200

200

200

200

Rezerve aizdevumu garantēšanai

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA |
| --- | --- |

7.

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Lauksaimniecība

520

520

520

520

Pirmspievienošanās struktūras instrumenti

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (pievienošanās pieteikumvalstis)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENSĀCIJA |
| --- | --- |

8.

KOMPENSĀCIJA

1 273

1 173

940

KOPĀ SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

KOPĀ MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Maksimālā robeža, maksājumu apropriācijas, izteiktas procentuāli no NKI (EKS 1995)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Rezerve neparedzētiem izdevumiem

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Pašu resursu maksimālā robeža

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

2.a tabula –   Pārskatītais finanšu plāns (EU-25) pašreizējās cenās

| EUR miljonos |
| --- |
| Saistību apropriācijas | Pašreizējās cenas |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LAUKSAIMNIECĪBA |

EUR miljonos

Saistību apropriācijas

Pašreizējās cenas

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LAUKSAIMNIECĪBA

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- |

1a

Kopējā lauksaimniecības politika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b | Lauku attīstība |
| --- | --- |

1b

Lauku attīstība

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

2.

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Struktūrfondi

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Kohēzijas fonds

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | IEKŠĒJĀS POLITIKAS |
| --- | --- |

3.

IEKŠĒJĀS POLITIKAS

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | ĀRĒJĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

4.

ĀRĒJĀS DARBĪBAS

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | ADMINISTRĀCIJA (3) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRĀCIJA (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | REZERVES |
| --- | --- |

6.

REZERVES

906

916

676

434

442

446

458

Valūtas rezerve

500

500

250

Rezerve ārkārtas palīdzībai

203

208

213

217

221

223

229

Rezerve aizdevumu garantēšanai

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA |
| --- | --- |

7.

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Lauksaimniecība

529

540

555

564

Pirmspievienošanās struktūras instrumenti

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (pievienošanās pieteikumvalstis)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENSĀCIJA |
| --- | --- |

8.

KOMPENSĀCIJA

1 410

1 305

1 074

KOPĀ SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

KOPĀ MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Maksimālā robeža, maksājumu apropriācijas, izteiktas procentuāli no NKI (EKS 1995)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Rezerve neparedzētiem izdevumiem

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Pašu resursu maksimālā robeža

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

2.b tabula –   Pārskatītais finanšu plāns (EU-25) pašreizējās cenās

(tai skaitā budžeta izmaiņas saistībā ar politisko noregulējumu Kiprā)

| EUR miljonos |
| --- |
| Saistību apropriācijas | Pašreizējās cenas |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | LAUKSAIMNIECĪBA |

EUR miljonos

Saistību apropriācijas

Pašreizējās cenas

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

LAUKSAIMNIECĪBA

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- |

1a

Kopējā lauksaimniecības politika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b | Lauku attīstība |
| --- | --- |

1b

Lauku attīstība

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

2.

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Struktūrfondi

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Kohēzijas fonds

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | IEKŠĒJĀS POLITIKAS |
| --- | --- |

3.

IEKŠĒJĀS POLITIKAS

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | ĀRĒJĀS DARBĪBAS |
| --- | --- |

4.

ĀRĒJĀS DARBĪBAS

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | ADMINISTRĀCIJA (4) |
| --- | --- |

5.

ADMINISTRĀCIJA (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | REZERVES |
| --- | --- |

6.

REZERVES

906

916

676

434

442

446

458

Valūtas rezerve

500

500

250

0

0

0

0

Rezerve ārkārtas palīdzībai

203

208

213

217

221

223

229

Rezerve aizdevumu garantēšanai

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA |
| --- | --- |

7.

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Lauksaimniecība

529

540

555

564

Pirmspievienošanās struktūras instrumenti

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (pievienošanās pieteikumvalstis)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENSĀCIJA |
| --- | --- |

8.

KOMPENSĀCIJA

1 410

1 305

1 074

KOPĀ SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

KOPĀ MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Maksimālā robeža, maksājumu apropriācijas, izteiktas procentuāli no NKI (EKS 1995)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Rezerve neparedzētiem izdevumiem

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Pašu resursu maksimālā robeža

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Izdevumi pensijām, kas ir ietverti šīs pozīcijas izdevumu maksimālā robežā, ir aprēķināti, neskaitot darbinieku ieguldījumus pensiju plānā, no 2000. gada līdz 2006. gadam, nosakot ierobežojumu EUR 1 100 miljonu apmērā 1999. gada cenās.

(2)  Izdevumi pensijām, kas ir ietverti šīs pozīcijas izdevumu maksimālā robežā, ir aprēķināti, neskaitot darbinieku ieguldījumus pensiju plānā, no 2000. gada līdz 2006. gadam, nosakot ierobežojumu EUR 1 100 miljonu apmērā 1999. gada cenās.

(3)  Izdevumi pensijām, kas ir ietverti šīs pozīcijas izdevumu maksimālā robežā, ir aprēķināti, neskaitot darbinieku ieguldījumus pensiju plānā, no 2000. gada līdz 2006. gadam, nosakot ierobežojumu EUR 1 100 miljonu apmērā 1999. gada cenās.

(4)  Izdevumi pensijām, kas ir ietverti šīs pozīcijas izdevumu maksimālā robežā, ir aprēķināti, neskaitot darbinieku ieguldījumus pensiju plānā, no 2000. gada līdz 2006. gadam, nosakot ierobežojumu EUR 1 100 miljonu apmērā 1999. gada cenās.

---

Komisija

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 2. augusts)

par valsts palīdzību, ko Francija sniegusi France Télécom

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3061)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/709/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās puses sniegt komentāru attiecībā uz minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā viņu aizrādījumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003. gada 31. janvāra vēstulē Komisija informējusi Franciju par savu lēmumu uzsākt pārbaudes procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz finanšu palīdzību, ko Francijas valsts piemērojusi France Télécom (turpmāk “FT” vai “uzņēmums”), un profesijas nodokļa kārtību, kas piemērota šai telekomunikāciju kompānijai. Faktu izklāsts, kas novedis līdz šīs procedūras uzsākšanai, šajā lēmumā (2) netiek atkārtots. |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 31. janvāra vēstulē Komisija informējusi Franciju par savu lēmumu uzsākt pārbaudes procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz finanšu palīdzību, ko Francijas valsts piemērojusi France Télécom (turpmāk “FT” vai “uzņēmums”), un profesijas nodokļa kārtību, kas piemērota šai telekomunikāciju kompānijai. Faktu izklāsts, kas novedis līdz šīs procedūras uzsākšanai, šajā lēmumā (2) netiek atkārtots.

| (2) | Par procedūras uzsākšanu Francijai tika paziņots 2003. gada 31. janvārī. Pēc konstatēto kļūdu izlabošanas corrigendum Francijai tika nosūtīts 2003. gada 7. martā. |
| --- | --- |

(2)

Par procedūras uzsākšanu Francijai tika paziņots 2003. gada 31. janvārī. Pēc konstatēto kļūdu izlabošanas corrigendum Francijai tika nosūtīts 2003. gada 7. martā.

| (3) | Francija sniedza Komisijai papildu informāciju vēstulēs, kas datētas ar 2003. gada 4. aprīli, 2003. gada 15. maiju un 2004. gada 29. janvāri. |
| --- | --- |

(3)

Francija sniedza Komisijai papildu informāciju vēstulēs, kas datētas ar 2003. gada 4. aprīli, 2003. gada 15. maiju un 2004. gada 29. janvāri.

| (4) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses izteikt savu viedokli par strīdīgajiem piešķirtās palīdzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses izteikt savu viedokli par strīdīgajiem piešķirtās palīdzības pasākumiem.

| (5) | Šajā lietā Komisija saņēma šādus komentārus no ieinteresētajām pusēm:






  — | 2003. gada 21. martā komentāri no Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA, |
| --- | --- | --- |

(5)

Šajā lietā Komisija saņēma šādus komentārus no ieinteresētajām pusēm:

—

2003. gada 21. martā komentāri no Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA,

| — | 2003. gada 11. aprīlī komentāri no CEGETEL, |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. aprīlī komentāri no CEGETEL,

| — | 2003. gada 10. aprīlī komentāri no AFORS Télécom, |
| --- | --- |

—

2003. gada 10. aprīlī komentāri no AFORS Télécom,

| — | 2003. gada 11. aprīlī komentāri no LDCOM, |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. aprīlī komentāri no LDCOM,

| — | 2003. gada 11. aprīlī komentāri no A
   (4), |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. aprīlī komentāri no A
   (4),

| — | 2003. gada 10. aprīlī komentāri no TISCALI, |
| --- | --- |

—

2003. gada 10. aprīlī komentāri no TISCALI,

| — | 2003. gada 11. aprīlī komentāri no WorldCom France, |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. aprīlī komentāri no WorldCom France,

| — | 2003. gada 11. aprīlī komentāri no B
   (4), |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. aprīlī komentāri no B
   (4),

| — | 2003. gada 11. aprīlī komentāri no Bouygues SA un Bouygues Télécom (BT)
   (5), |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. aprīlī komentāri no Bouygues SA un Bouygues Télécom (BT)
   (5),

| — | 2003. gada 14. aprīlī komentāri no Telecom Italia, |
| --- | --- |

—

2003. gada 14. aprīlī komentāri no Telecom Italia,

| — | 2003. gada 14. aprīlī komentāri no C
   (4), |
| --- | --- |

—

2003. gada 14. aprīlī komentāri no C
   (4),

| — | 2003. gada 29. aprīlī komentāri no B, |
| --- | --- |

—

2003. gada 29. aprīlī komentāri no B,

| — | 2003. gada 30. aprīlī komentāri no LDCOM
   (6). |
| --- | --- |

—

2003. gada 30. aprīlī komentāri no LDCOM
   (6).

| (6) | Komisija nosūtīja šos komentārus Francijai 2003. gada 16. maijā, piedāvājot iespēju tos komentēt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nosūtīja šos komentārus Francijai 2003. gada 16. maijā, piedāvājot iespēju tos komentēt.

| (7) | Francijas varas institūcijas sniedza savus komentārus 2003. gada 30. jūnija un 2003. gada 29. jūlija vēstulēs. |
| --- | --- |

(7)

Francijas varas institūcijas sniedza savus komentārus 2003. gada 30. jūnija un 2003. gada 29. jūlija vēstulēs.

| (8) | Komisija saņēma papildu informāciju un dokumentus no ieinteresētajām pusēm, kas norādītas zemāk pievienotajā sarakstā:






  — | 2003. gada 23. jūnija vēstule no LDCOM, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija saņēma papildu informāciju un dokumentus no ieinteresētajām pusēm, kas norādītas zemāk pievienotajā sarakstā:

—

2003. gada 23. jūnija vēstule no LDCOM,

| — | 2003. gada 25. jūnija vēstule no D
   (4), |
| --- | --- |

—

2003. gada 25. jūnija vēstule no D
   (4),

| — | 2003. gada 27. oktobrī vēstule no MCI, |
| --- | --- |

—

2003. gada 27. oktobrī vēstule no MCI,

| — | 2003. gada 16. oktobrī vēstule no ECTA, |
| --- | --- |

—

2003. gada 16. oktobrī vēstule no ECTA,

| — | 2003. gada 25. jūnija vēstule no E
   (4), |
| --- | --- |

—

2003. gada 25. jūnija vēstule no E
   (4),

| — | 2004. gada 7. janvāra vēstule no BT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 7. janvāra vēstule no BT,

| — | 2004. gada 16. janvāra vēstule no BT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 16. janvāra vēstule no BT,

| — | 2004. gada 19. marta vēstule no FT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 19. marta vēstule no FT,

| — | 2004. gada 5. aprīļa vēstule no Tiscali, |
| --- | --- |

—

2004. gada 5. aprīļa vēstule no Tiscali,

| — | 2004. gada 17. maija vēstule no LDCOM, |
| --- | --- |

—

2004. gada 17. maija vēstule no LDCOM,

| — | 2004. gada 26. maija vēstule no BT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 26. maija vēstule no BT,

| — | 2004. gada 22. jūnija vēstule no FT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 22. jūnija vēstule no FT,

| — | 2004. gada 30. jūnija faksimils no FT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 30. jūnija faksimils no FT,

| — | 2004. gada 2. jūlija faksimils no FT, |
| --- | --- |

—

2004. gada 2. jūlija faksimils no FT,

| — | 2004. gada 16. jūlija faksimils no BT. |
| --- | --- |

—

2004. gada 16. jūlija faksimils no BT.

| (9) | Komisija pieprasīja Francijas varas pārstāvjiem papildu paskaidrojumus šādās vēstulēs:






  — | 2003. gada 11. septembrī (Francijas varas pārstāvju 2003. gada 20. oktobra atbilde), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja Francijas varas pārstāvjiem papildu paskaidrojumus šādās vēstulēs:

—

2003. gada 11. septembrī (Francijas varas pārstāvju 2003. gada 20. oktobra atbilde),

| — | 2003. gada 11. novembrī (Francijas varas pārstāvju 2003. gada 4. decembra atbilde), |
| --- | --- |

—

2003. gada 11. novembrī (Francijas varas pārstāvju 2003. gada 4. decembra atbilde),

| — | 2004. gada 12. janvārī (Francijas varas pārstāvju 2004. gada 21. janvāra atbilde), |
| --- | --- |

—

2004. gada 12. janvārī (Francijas varas pārstāvju 2004. gada 21. janvāra atbilde),

| — | 2004. gada 2. februārī (Francijas varas pārstāvju 2004. gada 16. februāra atbilde, |
| --- | --- |

—

2004. gada 2. februārī (Francijas varas pārstāvju 2004. gada 16. februāra atbilde,

| — | 2004. gada 1. jūnijā (Francijas varas pārstāvju atbilde sapulces laikā 2004. gada 16. jūnijā). |
| --- | --- |

—

2004. gada 1. jūnijā (Francijas varas pārstāvju atbilde sapulces laikā 2004. gada 16. jūnijā).

| (10) | Komisija nosūtīja Francijas varas pārstāvjiem 2004. gada 3. maijā un 2004. gada 14. jūnijā vēstules, kas norādītas 8. konstatējošā sadaļā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja Francijas varas pārstāvjiem 2004. gada 3. maijā un 2004. gada 14. jūnijā vēstules, kas norādītas 8. konstatējošā sadaļā.

| (11) | Komisija uzklausīja ieinteresēto pušu pārstāvjus dažādās sanāksmēs, kas tika organizētas procedūras laikā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija uzklausīja ieinteresēto pušu pārstāvjus dažādās sanāksmēs, kas tika organizētas procedūras laikā.

| (12) | Komisija tikās ar Francijas varas pārstāvjiem un FT 2004. gada 22. janvārī, 2004. gada 16. un 23. jūnijā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija tikās ar Francijas varas pārstāvjiem un FT 2004. gada 22. janvārī, 2004. gada 16. un 23. jūnijā.

| (13) | 2004. gada 5. jūlijā Francijas varas pārstāvji pa faksu nosūtīja Komisijai jaunus aprēķinus, kas saistīti ar profesijas nodokļa īpašo kārtību. 2004. gada 13., 15. un 16. jūlijā Francijas varas pārstāvji nosūtīja Komisijai papildu komentārus. |
| --- | --- |

(13)

2004. gada 5. jūlijā Francijas varas pārstāvji pa faksu nosūtīja Komisijai jaunus aprēķinus, kas saistīti ar profesijas nodokļa īpašo kārtību. 2004. gada 13., 15. un 16. jūlijā Francijas varas pārstāvji nosūtīja Komisijai papildu komentārus.

II.   APRAKSTS

| (14) | Tikai profesijas nodokļa īpašā kārtība, kas piemērojama FT tādā veidā, kāds izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir šā lēmuma objekts. |
| --- | --- |

(14)

Tikai profesijas nodokļa īpašā kārtība, kas piemērojama FT tādā veidā, kāds izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir šā lēmuma objekts.

| (15) | Tā kā izskatāmais jautājums jau sīki aprakstīts procedūras uzsākšanas lēmumā (7), tad šajā lēmumā šis apraksts tiks pievienots tikai nepieciešamības gadījumā. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā izskatāmais jautājums jau sīki aprakstīts procedūras uzsākšanas lēmumā (7), tad šajā lēmumā šis apraksts tiks pievienots tikai nepieciešamības gadījumā.

| (16) | Līdz 1990. gadam sabiedrības FT pienākumus pildīja Sakaru ministrijas attiecīgais dienests. Bijusī Ģenerāldirekcija telekomunikāciju jautājumos, kā Valsts administratīvā dienesta daļa, nebija pakļauta nevienam no minētajiem nodokļu maksājumiem: i) profesijas nodoklim; ii) zemes nodoklim par īpašumtiesībām uz zemes gabalu un nekustamo īpašumu uz tā un īpašumtiesībām uz apbūves gabalu un iii) uzņēmumu nodoklim (8). Tā tika dotēta no valsts papildu budžeta lielā pārpalikuma, kas savukārt bija pakļauts maksāšanai pamatbudžeta peļņas sadaļā, kā arī zināmiem atskaitījumiem ar nolūku finansēt specifiskas iniciatīvas. |
| --- | --- |

(16)

Līdz 1990. gadam sabiedrības FT pienākumus pildīja Sakaru ministrijas attiecīgais dienests. Bijusī Ģenerāldirekcija telekomunikāciju jautājumos, kā Valsts administratīvā dienesta daļa, nebija pakļauta nevienam no minētajiem nodokļu maksājumiem: i) profesijas nodoklim; ii) zemes nodoklim par īpašumtiesībām uz zemes gabalu un nekustamo īpašumu uz tā un īpašumtiesībām uz apbūves gabalu un iii) uzņēmumu nodoklim (8). Tā tika dotēta no valsts papildu budžeta lielā pārpalikuma, kas savukārt bija pakļauts maksāšanai pamatbudžeta peļņas sadaļā, kā arī zināmiem atskaitījumiem ar nolūku finansēt specifiskas iniciatīvas.

| (17) | 1990. gada 2. jūlijā pieņemtais Likumu Nr. 90-568 par valsts sakaru dienesta reorganizāciju pārveidoja bijušo Ģenerāldirekciju telekomunikāciju jautājumos par divām finansiāli neatkarīgām juridiskām personām ar noteiktām publiskām tiesībām (Pasts un FT), kas izriet no komerctiesībām. Juridiskās personas statusa piešķīrumam šīm divām vienībām vajadzēja loģiski novest līdz to aplikšanai ar nodokli saskaņā ar vispārējām tiesībām. Un patiesi, saskaņā ar Vispārējā nodokļu kodeksa (turpmāk VNK) 1654. pantu: “Valsts iestādēm, valsts rūpniecības vai komercuzņēmumiem, uzņēmumiem, kuros Valstij vai vietējām pašvaldībām ir savas kapitāla daļas, saskaņā ar vispārējām tiesībām ir pienākums maksāt visus nodokļus un nodevas, kas paredzēti privātiem uzņēmumiem, kas veic tās pašas darbības”. Tādējādi FT būtu pakļauts kopējai nodokļu sistēmai saskaņā ar vispārējām tiesībām kopš savas dibināšanas dienas, 1991. gada 1. janvāra (1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-5681. pants). Tomēr pretēji šim principam, kas, starp citu, tiek atgādināts pašā Likumā Nr. 90-568 (9), likumdevējs ieviesis FT labā fiskālus noteikumus ar speciāliem nosacījumiem, pārkāpjot vispārējās tiesības (Likuma Nr. 90-56818.–21. pants) divu kārtību ietvaros, “pagaidu” kārtība, kas piemērojama no 1991. gada 1. janvāra līdz 1994. gada 1. janvārim, un pēc tam “galīgā” kārtība, kas piemērojama no 1994. gada 1. janvāra bez termiņa ierobežojuma:






  — | 1991.–1993.: Likuma Nr. 90-56819. pants pamatojas uz principu, saskaņā ar kuru laika posmā no 1991. gada 1. janvāra līdz 1994. gada 1. janvārim FT būtu jāapliek tikai ar Valsts noteiktajiem nodokļiem un nodevām. Tādējādi šajā laika posmā, sekojot Valsts noteiktajai kārtībai, FT nebija jāmaksā tādi nodokļi kā profesijas nodoklis, zemes nodoklis vai uzņēmumu nodoklis. Šajā pašā laika posmā un šā paša likuma ietvaros FT bija jāveic iemaksas Valsts budžetā (it īpaši pētniecības un attīstības civilajā budžetā) “kā atskaitījumi pamatbudžeta labā”. Šīs iemaksas katru gadu noteica likums par valsts budžetu zināmas summas ietvaros (10). |
| --- | --- | --- |

(17)

1990. gada 2. jūlijā pieņemtais Likumu Nr. 90-568 par valsts sakaru dienesta reorganizāciju pārveidoja bijušo Ģenerāldirekciju telekomunikāciju jautājumos par divām finansiāli neatkarīgām juridiskām personām ar noteiktām publiskām tiesībām (Pasts un FT), kas izriet no komerctiesībām. Juridiskās personas statusa piešķīrumam šīm divām vienībām vajadzēja loģiski novest līdz to aplikšanai ar nodokli saskaņā ar vispārējām tiesībām. Un patiesi, saskaņā ar Vispārējā nodokļu kodeksa (turpmāk VNK) 1654. pantu: “Valsts iestādēm, valsts rūpniecības vai komercuzņēmumiem, uzņēmumiem, kuros Valstij vai vietējām pašvaldībām ir savas kapitāla daļas, saskaņā ar vispārējām tiesībām ir pienākums maksāt visus nodokļus un nodevas, kas paredzēti privātiem uzņēmumiem, kas veic tās pašas darbības”. Tādējādi FT būtu pakļauts kopējai nodokļu sistēmai saskaņā ar vispārējām tiesībām kopš savas dibināšanas dienas, 1991. gada 1. janvāra (1990. gada 2. jūlija Likuma Nr. 90-5681. pants). Tomēr pretēji šim principam, kas, starp citu, tiek atgādināts pašā Likumā Nr. 90-568 (9), likumdevējs ieviesis FT labā fiskālus noteikumus ar speciāliem nosacījumiem, pārkāpjot vispārējās tiesības (Likuma Nr. 90-56818.–21. pants) divu kārtību ietvaros, “pagaidu” kārtība, kas piemērojama no 1991. gada 1. janvāra līdz 1994. gada 1. janvārim, un pēc tam “galīgā” kārtība, kas piemērojama no 1994. gada 1. janvāra bez termiņa ierobežojuma:

—

1991.–1993.: Likuma Nr. 90-56819. pants pamatojas uz principu, saskaņā ar kuru laika posmā no 1991. gada 1. janvāra līdz 1994. gada 1. janvārim FT būtu jāapliek tikai ar Valsts noteiktajiem nodokļiem un nodevām. Tādējādi šajā laika posmā, sekojot Valsts noteiktajai kārtībai, FT nebija jāmaksā tādi nodokļi kā profesijas nodoklis, zemes nodoklis vai uzņēmumu nodoklis. Šajā pašā laika posmā un šā paša likuma ietvaros FT bija jāveic iemaksas Valsts budžetā (it īpaši pētniecības un attīstības civilajā budžetā) “kā atskaitījumi pamatbudžeta labā”. Šīs iemaksas katru gadu noteica likums par valsts budžetu zināmas summas ietvaros (10).

| — | 1994.–2003.: Piemērojot Likumu Nr. 90-568 (18. pants) un VNK 1654. pantu, FT tika pakļauts nodokļu kārtībai saskaņā ar vispārējām tiesībām, sākot no 1994. gada 1. janvāra, izņemot tiešos vietējo nodokļu maksājumus (zemes nodoklis, profesijas nodoklis), kuriem Likumu Nr. 90-568 paredz īpašus noteikumus attiecībā uz likmēm, bāzi un aplikšanas kārtību. Pēc Francijas varas pārstāvju vēlāk iesniegtajām sākotnējām aplēsēm peļņa, ko FT guvusi no profesijas nodokļa īpašās kārtības, kas tai tika piemērota, mērāma aptuveni 198 miljonos euro gadā (11). Pamatojoties uz Francijas varas pārstāvju vēlāk iesniegtajiem datiem, šī summa varētu būt arī mazāka (sk. 54. un tam sekojošos apsvērumus). Šo īpašo profesijas nodokļa piemērošanas kārtību, kurai nebija noteikts nekāds laika ierobežojums, atcēla Likums par Valsts budžetu 2003. gadā (12). |
| --- | --- |

—

1994.–2003.: Piemērojot Likumu Nr. 90-568 (18. pants) un VNK 1654. pantu, FT tika pakļauts nodokļu kārtībai saskaņā ar vispārējām tiesībām, sākot no 1994. gada 1. janvāra, izņemot tiešos vietējo nodokļu maksājumus (zemes nodoklis, profesijas nodoklis), kuriem Likumu Nr. 90-568 paredz īpašus noteikumus attiecībā uz likmēm, bāzi un aplikšanas kārtību. Pēc Francijas varas pārstāvju vēlāk iesniegtajām sākotnējām aplēsēm peļņa, ko FT guvusi no profesijas nodokļa īpašās kārtības, kas tai tika piemērota, mērāma aptuveni 198 miljonos euro gadā (11). Pamatojoties uz Francijas varas pārstāvju vēlāk iesniegtajiem datiem, šī summa varētu būt arī mazāka (sk. 54. un tam sekojošos apsvērumus). Šo īpašo profesijas nodokļa piemērošanas kārtību, kurai nebija noteikts nekāds laika ierobežojums, atcēla Likums par Valsts budžetu 2003. gadā (12).

III.   IEINTERESĒTO PUŠU KOMENTĀRI

| (18) | Komentāri, ko izteikušas ieinteresētās puses aprobežojas ar tiem pašiem argumentiem, kurus Komisija izklāstījusi lēmumā par pārbaudes uzsākšanas procedūru. Tādējādi tie netiks vēlreiz atkārtoti šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(18)

Komentāri, ko izteikušas ieinteresētās puses aprobežojas ar tiem pašiem argumentiem, kurus Komisija izklāstījusi lēmumā par pārbaudes uzsākšanas procedūru. Tādējādi tie netiks vēlreiz atkārtoti šajā lēmumā.

IV.   FRANCIJAS VARAS PĀRSTĀVJU KOMENTĀRI

| (19) | Francijas varas pārstāvju argumentācija koncentrējas ap visai būtisku jautājumu, proti, ka īpašā kārtība, ko Valsts noteikusi FT labā, nav sniegusi šim uzņēmumam nekādas priekšrocības. Un patiesi, Francijas varas pārstāvji nenoliedz, ka FT piemērota īpaša profesijas nodokļa kārtība laika posmā no 1991. līdz 2002. gadam, taču uzskata, ka pieminētā nodokļu kārtība nav devusi uzņēmumam nekādu peļņu un nekādā ziņā nav ietekmējusi valsts ienākumus, jo ir izpaudusies kā nodokļa palielinājums FT salīdzinājumā ar vispārējām tiesībām. Lai pamatotu šo secinājumu, Francijas varas pārstāvji atsaucas uz šādiem trim punktiem:






  — | laika posmā no 1991. līdz 1993. gadam FT tika uzlikts veikt atskaitījumu pamatbudžeta labā, kas saskaņā ar Francijas varas pārstāvju viedokli ir līdzvērtīgs profesijas nodoklim un ietver (arī) profesijas nodokļa summu, |
| --- | --- | --- |

(19)

Francijas varas pārstāvju argumentācija koncentrējas ap visai būtisku jautājumu, proti, ka īpašā kārtība, ko Valsts noteikusi FT labā, nav sniegusi šim uzņēmumam nekādas priekšrocības. Un patiesi, Francijas varas pārstāvji nenoliedz, ka FT piemērota īpaša profesijas nodokļa kārtība laika posmā no 1991. līdz 2002. gadam, taču uzskata, ka pieminētā nodokļu kārtība nav devusi uzņēmumam nekādu peļņu un nekādā ziņā nav ietekmējusi valsts ienākumus, jo ir izpaudusies kā nodokļa palielinājums FT salīdzinājumā ar vispārējām tiesībām. Lai pamatotu šo secinājumu, Francijas varas pārstāvji atsaucas uz šādiem trim punktiem:

—

laika posmā no 1991. līdz 1993. gadam FT tika uzlikts veikt atskaitījumu pamatbudžeta labā, kas saskaņā ar Francijas varas pārstāvju viedokli ir līdzvērtīgs profesijas nodoklim un ietver (arī) profesijas nodokļa summu,

| — | Francijas varas pārstāvji balstās uz faktu, ka Likumu Nr. 90-568 “reizi par visām reizēm” ir noteicis FT īpašu nodokļu kārtību, kas piemērojama laika posmā no 1991. līdz 2003. gadam. Viņi uzskata, ka būtu nepieciešams aprēķināt kopējo peļņu, ko minētās nodokļu kārtības priekšrocības devušas FT laika posmā no 1991. līdz 2003. gadam. Tas nozīmē, ka, viņuprāt, nodokļa palielinājums FT viena gada budžeta postenī varētu “kompensēt” nodokļa samazinājumu FT cita gada budžeta postenī, |
| --- | --- |

—

Francijas varas pārstāvji balstās uz faktu, ka Likumu Nr. 90-568 “reizi par visām reizēm” ir noteicis FT īpašu nodokļu kārtību, kas piemērojama laika posmā no 1991. līdz 2003. gadam. Viņi uzskata, ka būtu nepieciešams aprēķināt kopējo peļņu, ko minētās nodokļu kārtības priekšrocības devušas FT laika posmā no 1991. līdz 2003. gadam. Tas nozīmē, ka, viņuprāt, nodokļa palielinājums FT viena gada budžeta postenī varētu “kompensēt” nodokļa samazinājumu FT cita gada budžeta postenī,

| — | pēc Francijas varas pārstāvju domām, nodokļu piemērošanas nosacījumi uzņēmumam attiecībā uz profesijas nodokli un uzņēmumu nodokli nav atdalāmi; kas savukārt nozīmē, ka pieklātos izpētīt kopumā visus FT piemērotos, dažādos nodokļu komponentus visā laika posmā no 1991. līdz 2003. gadam. Tā kā profesijas nodoklis ietilpst ar nodokli apliekamā ienākuma aprēķinos, iespējamais nodokļa samazinājuma labojums attiecībā uz profesijas nodokli būtu jāveic vienlaikus ar uzņēmumu nodokļa summas samazinājumu. |
| --- | --- |

—

pēc Francijas varas pārstāvju domām, nodokļu piemērošanas nosacījumi uzņēmumam attiecībā uz profesijas nodokli un uzņēmumu nodokli nav atdalāmi; kas savukārt nozīmē, ka pieklātos izpētīt kopumā visus FT piemērotos, dažādos nodokļu komponentus visā laika posmā no 1991. līdz 2003. gadam. Tā kā profesijas nodoklis ietilpst ar nodokli apliekamā ienākuma aprēķinos, iespējamais nodokļa samazinājuma labojums attiecībā uz profesijas nodokli būtu jāveic vienlaikus ar uzņēmumu nodokļa summas samazinājumu.

| (20) | Otrkārt, Francijas varas pārstāvji aizstāv viedokli, ka apspriežamais jautājums būtu jāuzskata par īstenojamu. Visbeidzot, sanāksmēs ar Komisiju, kas notika 2004. gada 16. un 23. jūnijā, Francijas varas pārstāvji apstrīdēja aprēķinu pamatojumu, ko paši agrāk bija iesnieguši Komisijai attiecībā uz atšķirībām starp FT nomaksāto profesijas nodokli un nodokli, kas FT būtu jāmaksā, ja tas būtu pakļauts vispārējām tiesībām. Saskaņā ar Francijas varas pārstāvju viedokli būtu neiespējami precīzi aprēķināt FT nodokļu samazinājumu attiecībā uz profesijas nodokli kopš 1994. gada. Līdz ar to Komisijai nevajadzētu pieņemt lēmumu par šo jautājumu. 2004. gada 5. jūlija vēstulē Francijas varas pārstāvji iesnieguši Komisijai jaunus aprēķinus (kurus sagatavojis pats FT), kuri nekādā ziņā nepretendē uz lielāku precizitāti kā tie, kas tikuši iesniegti agrāk, bet gan domāti, lai ilustrētu un pierādītu, ka nav iespējams precīzi noteikt peļņu, ko FT guvusi kopš 1994. gada, darbojoties profesijas nodokļa īpašās kārtības piemērošanas apstākļos. |
| --- | --- |

(20)

Otrkārt, Francijas varas pārstāvji aizstāv viedokli, ka apspriežamais jautājums būtu jāuzskata par īstenojamu. Visbeidzot, sanāksmēs ar Komisiju, kas notika 2004. gada 16. un 23. jūnijā, Francijas varas pārstāvji apstrīdēja aprēķinu pamatojumu, ko paši agrāk bija iesnieguši Komisijai attiecībā uz atšķirībām starp FT nomaksāto profesijas nodokli un nodokli, kas FT būtu jāmaksā, ja tas būtu pakļauts vispārējām tiesībām. Saskaņā ar Francijas varas pārstāvju viedokli būtu neiespējami precīzi aprēķināt FT nodokļu samazinājumu attiecībā uz profesijas nodokli kopš 1994. gada. Līdz ar to Komisijai nevajadzētu pieņemt lēmumu par šo jautājumu. 2004. gada 5. jūlija vēstulē Francijas varas pārstāvji iesnieguši Komisijai jaunus aprēķinus (kurus sagatavojis pats FT), kuri nekādā ziņā nepretendē uz lielāku precizitāti kā tie, kas tikuši iesniegti agrāk, bet gan domāti, lai ilustrētu un pierādītu, ka nav iespējams precīzi noteikt peļņu, ko FT guvusi kopš 1994. gada, darbojoties profesijas nodokļa īpašās kārtības piemērošanas apstākļos.

V.   PALĪDZĪBAS NOVĒRTĒJUMS

| (21) | EK līguma 87. panta 1. punkts paredz, ka ar Kopējo tirgu nav saderīga tādā nozīmē, kādā tā ietekmē sakarus starp dalībvalstīm, valstu piešķirtā palīdzība vai palīdzība, izmantojot Valsts resursu līdzekļus, lai kādā formā tā arī izpaustos, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, atbalstot atsevišķus uzņēmumus vai preces. Lēmumā par pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka a apriori visi Valsts palīdzību veidojošie elementi EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē pastāv. Šajā lēmumā tiek atkārtoti tikai faktu analīzes būtiskākie slēdzieni (13):






  — | FT baudīja īpašu attieksmi attiecībā uz profesijas nodokli (ko paredz Likuma Nr. 90-568 18.–21. pants), |
| --- | --- | --- |

(21)

EK līguma 87. panta 1. punkts paredz, ka ar Kopējo tirgu nav saderīga tādā nozīmē, kādā tā ietekmē sakarus starp dalībvalstīm, valstu piešķirtā palīdzība vai palīdzība, izmantojot Valsts resursu līdzekļus, lai kādā formā tā arī izpaustos, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, atbalstot atsevišķus uzņēmumus vai preces. Lēmumā par pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka a apriori visi Valsts palīdzību veidojošie elementi EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē pastāv. Šajā lēmumā tiek atkārtoti tikai faktu analīzes būtiskākie slēdzieni (13):

—

FT baudīja īpašu attieksmi attiecībā uz profesijas nodokli (ko paredz Likuma Nr. 90-568 18.–21. pants),

| — | šī īpašā attieksme devusi uzņēmumam peļņu (saskaņā ar pašu Francijas varas pārstāvju atzinumu), |
| --- | --- |

—

šī īpašā attieksme devusi uzņēmumam peļņu (saskaņā ar pašu Francijas varas pārstāvju atzinumu),

| — | īpašos, FT piemērojamos noteikumus attiecībā uz profesijas nodokli ieviesa Parlaments ar likumu, ko izsludināja Francijas Republikas prezidents, neatstājot nekādas šaubas par Valsts vainu šajā lietā, |
| --- | --- |

—

īpašos, FT piemērojamos noteikumus attiecībā uz profesijas nodokli ieviesa Parlaments ar likumu, ko izsludināja Francijas Republikas prezidents, neatstājot nekādas šaubas par Valsts vainu šajā lietā,

| — | tādā nozīmē, ka FT maksājis mazāk nodokļu nekā vispārējām tiesībām pakļautie uzņēmumi, ir notikusi valsts līdzekļu mērķtiecīga iedalīšana, |
| --- | --- |

—

tādā nozīmē, ka FT maksājis mazāk nodokļu nekā vispārējām tiesībām pakļautie uzņēmumi, ir notikusi valsts līdzekļu mērķtiecīga iedalīšana,

| — | ņemot vērā faktu, ka FT darbojas lielas konkurences sektorā, telekomunikāciju jomā, FT piešķirtās priekšrocības izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā faktu, ka FT darbojas lielas konkurences sektorā, telekomunikāciju jomā, FT piešķirtās priekšrocības izkropļo vai draud izkropļot konkurenci,

| — | ņemot vērā, ka FT darbojas tirgos, kas aizvien vairāk ir atvērti konkurencei, sākot jau ar 1980. gadu, jebkuras Valsts piešķirtās priekšrocības FT ir uztveramas kā tirdzniecības sakaru iespaidošana starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka FT darbojas tirgos, kas aizvien vairāk ir atvērti konkurencei, sākot jau ar 1980. gadu, jebkuras Valsts piešķirtās priekšrocības FT ir uztveramas kā tirdzniecības sakaru iespaidošana starp dalībvalstīm.

1.   1991.–1993. gads

| (22) | Lai varētu analizēt profesijas nodokļa kārtību laika posmā no 1991. līdz 1993. gadam, vispirms jāizskata pirmais Francijas varas pārstāvju piedāvātais arguments, saskaņā ar kuru atskaitījumi Valsts pamatbudžeta labā, ko FT maksājis no 1991. līdz 1993. gadam, uzskatāmi par nodokļu maksājumiem un līdz ar to var tikt ņemti vērā kā tādi, saskaņā ar specifiskiem nosacījumiem ietverot arī profesijas nodokļa nomaksu. Attiecībā uz šo punktu Komisija atzīmē, ka saskaņā ar tiesu praksi palīdzības faktu nevar noliegt tāpēc vien, ka uzņēmums, baudot izdevīgu nodokļu režīmu, ir pakļauts smagākiem atskaitījumiem citā postenī (14). Katrs nodoklis tik tiešām atbilst zināmai loģikai un dažādiem iepriekšējiem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(22)

Lai varētu analizēt profesijas nodokļa kārtību laika posmā no 1991. līdz 1993. gadam, vispirms jāizskata pirmais Francijas varas pārstāvju piedāvātais arguments, saskaņā ar kuru atskaitījumi Valsts pamatbudžeta labā, ko FT maksājis no 1991. līdz 1993. gadam, uzskatāmi par nodokļu maksājumiem un līdz ar to var tikt ņemti vērā kā tādi, saskaņā ar specifiskiem nosacījumiem ietverot arī profesijas nodokļa nomaksu. Attiecībā uz šo punktu Komisija atzīmē, ka saskaņā ar tiesu praksi palīdzības faktu nevar noliegt tāpēc vien, ka uzņēmums, baudot izdevīgu nodokļu režīmu, ir pakļauts smagākiem atskaitījumiem citā postenī (14). Katrs nodoklis tik tiešām atbilst zināmai loģikai un dažādiem iepriekšējiem pieņēmumiem.

| (23) | Kas attiecas uz atskaitījuma fiskālo raksturu, Komisija vispirms uzsver, ka šis atskaitījums nav nepārprotami saistīts ar likumu par profesijas nodokli. Likums nekādā ziņā neparedz, ka šis atskaitījums būtu veicams profesijas nodokļa vietā. Arī šā atskaitījuma lielums nav noteikts saskaņā ar kritērijiem, kas nosaka profesijas nodokļa lielumu. |
| --- | --- |

(23)

Kas attiecas uz atskaitījuma fiskālo raksturu, Komisija vispirms uzsver, ka šis atskaitījums nav nepārprotami saistīts ar likumu par profesijas nodokli. Likums nekādā ziņā neparedz, ka šis atskaitījums būtu veicams profesijas nodokļa vietā. Arī šā atskaitījuma lielums nav noteikts saskaņā ar kritērijiem, kas nosaka profesijas nodokļa lielumu.

| (24) | Turklāt procedūras uzsākšanas lēmumā Komisija konstatējusi, ka noteiktās summas lielums, ko FT atvēlējusi valstij kā iemaksas pamatbudžetā, bijis līdzvērtīgs ienākumam, ko bijušais Francijas pasta un telekomunikāciju dienests pārskaitījis Valstij 1989. un 1990. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šī summa vairāk līdzinās atskaitījumam no FT darbības rezultātiem, nevis īpašam nodokļu maksājumam profesijas nodokļa postenī. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt procedūras uzsākšanas lēmumā Komisija konstatējusi, ka noteiktās summas lielums, ko FT atvēlējusi valstij kā iemaksas pamatbudžetā, bijis līdzvērtīgs ienākumam, ko bijušais Francijas pasta un telekomunikāciju dienests pārskaitījis Valstij 1989. un 1990. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šī summa vairāk līdzinās atskaitījumam no FT darbības rezultātiem, nevis īpašam nodokļu maksājumam profesijas nodokļa postenī.

| (25) | Pirms 1990. gada, kad FT funkcijas vēl pildīja par pastu un telekomunikācijām atbildīgais Sakaru ministrijas departaments, šī departamenta papildu budžetā bija pārpalikums. Lai segtu Valsts pamatbudžeta deficītu, šo papildu budžetu pakļāva atskaitījumam pamatbudžeta labā “peļņas sadaļā”, tam vēlāk pievienojās citi atskaitījumi, kas bija paredzēti specifisku iniciatīvu finansēšanai. 1988. gadā valdība uzņēmās saistības līdz 1992. gadam stabilizēt papildu budžeta iemaksas pamatbudžetā līdz 13,7 miljardiem Francijas franku 1989. gadā un 14 miljardiem franku 1990. gadā. Tieši šī summa tika ņemta par atskaites punktu Likumā Nr. 90-568, kas noteica FT obligātā atskaitījuma lielumu pamatbudžeta labā 1991., 1992. un 1993. gadam (15). |
| --- | --- |

(25)

Pirms 1990. gada, kad FT funkcijas vēl pildīja par pastu un telekomunikācijām atbildīgais Sakaru ministrijas departaments, šī departamenta papildu budžetā bija pārpalikums. Lai segtu Valsts pamatbudžeta deficītu, šo papildu budžetu pakļāva atskaitījumam pamatbudžeta labā “peļņas sadaļā”, tam vēlāk pievienojās citi atskaitījumi, kas bija paredzēti specifisku iniciatīvu finansēšanai. 1988. gadā valdība uzņēmās saistības līdz 1992. gadam stabilizēt papildu budžeta iemaksas pamatbudžetā līdz 13,7 miljardiem Francijas franku 1989. gadā un 14 miljardiem franku 1990. gadā. Tieši šī summa tika ņemta par atskaites punktu Likumā Nr. 90-568, kas noteica FT obligātā atskaitījuma lielumu pamatbudžeta labā 1991., 1992. un 1993. gadam (15).

| (26) | Plašākā nozīmē šā atskaitījuma pamatiezīmes (iepriekš noteikts maksājums, summa, kas aprēķināta, ņemot vērā uzņēmuma peļņu pagātnē) neatbilst klasiskajiem nodokļiem. |
| --- | --- |

(26)

Plašākā nozīmē šā atskaitījuma pamatiezīmes (iepriekš noteikts maksājums, summa, kas aprēķināta, ņemot vērā uzņēmuma peļņu pagātnē) neatbilst klasiskajiem nodokļiem.

| (27) | Ņemot vērā šā atskaitījuma izcelsmi un definīcijas nosacījumus, tā drīzāk kvalificējama kā dalīšanās uzņēmuma darbības rezultātos. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šā atskaitījuma izcelsmi un definīcijas nosacījumus, tā drīzāk kvalificējama kā dalīšanās uzņēmuma darbības rezultātos.

| (28) | Tomēr, pat ja šis atskaitījums nav nepārprotami saistīts ar likumu par profesijas nodokli, šis atskaitījums ir saistīts ar FT piemēroto īpašo nodokļu kārtību. Patiesi, Likumu Nr. 90-568 tā paša panta un tās pašas sadaļas ar nosaukumu “nodokļi” ietvaros paredzējis, ka FT nav jāmaksā nodokļi (izņemot tos, ko noteikusi Valsts) un ka FT ir jāmaksā atskaitījums pamatbudžetā, abi minētie noteikumi attiecas uz vienu un to pašu laika periodu no 1991. gada 1. janvāra līdz 1994. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(28)

Tomēr, pat ja šis atskaitījums nav nepārprotami saistīts ar likumu par profesijas nodokli, šis atskaitījums ir saistīts ar FT piemēroto īpašo nodokļu kārtību. Patiesi, Likumu Nr. 90-568 tā paša panta un tās pašas sadaļas ar nosaukumu “nodokļi” ietvaros paredzējis, ka FT nav jāmaksā nodokļi (izņemot tos, ko noteikusi Valsts) un ka FT ir jāmaksā atskaitījums pamatbudžetā, abi minētie noteikumi attiecas uz vienu un to pašu laika periodu no 1991. gada 1. janvāra līdz 1994. gada 1. janvārim.

| (29) | Turklāt šis atskaitījums uzrāda nodokļu piemērošanas tipiskus elementus, proti, regulāri iekasētu finansiālu palīdzību bez kompensācijas un piespiedu ceļā no Valsts vai cita valsts subjekta puses. Visbeidzot, šis atskaitījums dod ienākumus Valstij. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt šis atskaitījums uzrāda nodokļu piemērošanas tipiskus elementus, proti, regulāri iekasētu finansiālu palīdzību bez kompensācijas un piespiedu ceļā no Valsts vai cita valsts subjekta puses. Visbeidzot, šis atskaitījums dod ienākumus Valstij.

| (30) | Varētu likties, ka likuma 19. panta mērķis bija ieviest trīs gadu pārejas periodu, kura laikā FT turpinātu ieskaitīt Valsts budžetā tikpat lielas summas kā agrāk saskaņā ar dalīšanos uzņēmuma darbības rezultātos un tajā pašā laikā tiktu atbrīvots no visiem nodokļu maksājumiem (izņemot Valsts noteiktos). Tūlītēja FT pakļaušana nodokļu maksāšanas kārtībai saskaņā ar vispārējām tiesībām būtu, citu starpā, novedusi to līdz vietējo nodokļu maksāšanai, no kuras labumu gūtu vietējās pašvaldības, nevis Valsts pamatbudžets, kā tas notiek ar profesijas nodokli, tas savukārt varētu novest pie FT ieguldījuma samazināšanās nacionālajā budžetā (tādā nozīmē, ka jauna dalīšanās formula uzņēmuma darbības rezultātos vēl tūlīt netika ieviesta). |
| --- | --- |

(30)

Varētu likties, ka likuma 19. panta mērķis bija ieviest trīs gadu pārejas periodu, kura laikā FT turpinātu ieskaitīt Valsts budžetā tikpat lielas summas kā agrāk saskaņā ar dalīšanos uzņēmuma darbības rezultātos un tajā pašā laikā tiktu atbrīvots no visiem nodokļu maksājumiem (izņemot Valsts noteiktos). Tūlītēja FT pakļaušana nodokļu maksāšanas kārtībai saskaņā ar vispārējām tiesībām būtu, citu starpā, novedusi to līdz vietējo nodokļu maksāšanai, no kuras labumu gūtu vietējās pašvaldības, nevis Valsts pamatbudžets, kā tas notiek ar profesijas nodokli, tas savukārt varētu novest pie FT ieguldījuma samazināšanās nacionālajā budžetā (tādā nozīmē, ka jauna dalīšanās formula uzņēmuma darbības rezultātos vēl tūlīt netika ieviesta).

| (31) | Rezultātā varētu likties, ka atskaitījums pamatbudžeta labā, kam FT tika pakļauts no 1991. līdz 1993. gadam, bijis divējādas dabas, sastāvēdams no nodokļu daļas un dalīšanās uzņēmuma darbības rezultātos, tādā nozīmē, ka šis atskaitījums tiecās nodrošināt, lai triju gadu pārejas periodā uzņēmums ieskaitītu Valstij summu, kas ekvivalenta tai, ko uzņēmums būtu pārskaitījis, ja vien maksātu nodokļus saskaņā ar vispārējām tiesībām, plus papildu summu, kas atbilstu peļņas nodoklim. Citiem vārdiem sakot, speciālais atskaitījums, ko FT ieskaitīja Valsts budžetā laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam, pildīja dubultfunkciju: no vienas puses, tas daļēji nomaksāja dažādus nodokļus un piedevām – maksāja Valstij daļu no uzņēmuma ienākumiem. |
| --- | --- |

(31)

Rezultātā varētu likties, ka atskaitījums pamatbudžeta labā, kam FT tika pakļauts no 1991. līdz 1993. gadam, bijis divējādas dabas, sastāvēdams no nodokļu daļas un dalīšanās uzņēmuma darbības rezultātos, tādā nozīmē, ka šis atskaitījums tiecās nodrošināt, lai triju gadu pārejas periodā uzņēmums ieskaitītu Valstij summu, kas ekvivalenta tai, ko uzņēmums būtu pārskaitījis, ja vien maksātu nodokļus saskaņā ar vispārējām tiesībām, plus papildu summu, kas atbilstu peļņas nodoklim. Citiem vārdiem sakot, speciālais atskaitījums, ko FT ieskaitīja Valsts budžetā laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam, pildīja dubultfunkciju: no vienas puses, tas daļēji nomaksāja dažādus nodokļus un piedevām – maksāja Valstij daļu no uzņēmuma ienākumiem.

| (32) | Saskaņā ar iepriekš teikto (un īpaši atskaitījuma daļēji fiskālo raksturu un saikni starp šo atskaitījumu un uzņēmuma speciālo nodokļu režīmu), pat tādā gadījumā, ja trūkst skaidras rakstiskas norādes, saskaņā ar kuru šis atskaitījums būtu jāuzskata par profesijas nodokļa maksājuma speciālu nosacījumu, Komisija secina, ka minētais atskaitījums laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam bijis līdzvērtīgs – daļēji nodokļu maksājumam, ieskaitot arī profesijas nodokļa maksājumu, un piedevām – Valsts daļai no uzņēmuma darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar iepriekš teikto (un īpaši atskaitījuma daļēji fiskālo raksturu un saikni starp šo atskaitījumu un uzņēmuma speciālo nodokļu režīmu), pat tādā gadījumā, ja trūkst skaidras rakstiskas norādes, saskaņā ar kuru šis atskaitījums būtu jāuzskata par profesijas nodokļa maksājuma speciālu nosacījumu, Komisija secina, ka minētais atskaitījums laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam bijis līdzvērtīgs – daļēji nodokļu maksājumam, ieskaitot arī profesijas nodokļa maksājumu, un piedevām – Valsts daļai no uzņēmuma darbības rezultātiem.

| (33) | Šajā sakarā jāpiebilst, ka saskaņā ar informāciju, ko iesnieguši Francijas varas pārstāvji, laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam minētais atskaitījums bijis lielāks nekā nodokļi, kurus FT būtu vajadzējis maksāt, ja tas būtu pakļauts profesijas nodokļa un uzņēmumu nodokļa maksājumiem saskaņā ar vispārējām tiesībām. No tā izriet, ka šajā laika periodā FT nebūtu baudījis nekādas priekšrocības, kas saistītas ar uzņēmuma atbrīvošanu no profesijas nodokļa. Tomēr Komisija atgādina, ka laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam FT bija pienākums maksāt tikai Valsts faktiski noteiktos nodokļus un nodevas (uzņēmums, piemēram, nemaksāja zemes nodokli). Līdz ar to, lai pārliecinātos, ka atbrīvojums no profesijas nodokļa un tā aizstāšana ar minēto atskaitījumu pamatbudžeta labā nav devis FT fiskālās priekšrocības, Komisija lūdza Francijas varas pārstāvjus apstiprināt, vai šis atskaitījums bijis lielāks nekā visu pārējo nodokļu summa, ko FT būtu maksājis gadījumā, ja tas būtu pakļauts nodokļu maksājumiem saskaņā ar vispārējām tiesībām (ne tikai lielāka par profesijas nodokļa un uzņēmumu nodokļa summu) (16). Kopīgās sanāksmēs ar Komisiju, kas notika 2004. gada 16. un 23. jūnijā, Francijas varas pārstāvji apstiprināja, ka šis atskaitījums patiešām bijis lielāks par visu pārējo nodokļu summu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka FT nav baudījusi priekšrocības laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam tādā nozīmē, ka uzņēmums bijis pakļauts īpašam, dubultam atskaitījumam, no vienas puses, daļēji maksājot dažādus nodokļus, un piedevām – maksājot īpašu atskaitījumu pamatbudžetā no uzņēmuma ienākumiem, kas bijis lielāks par nodokļu un nodevu summu, no kuriem FT bija atbrīvots. |
| --- | --- |

(33)

Šajā sakarā jāpiebilst, ka saskaņā ar informāciju, ko iesnieguši Francijas varas pārstāvji, laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam minētais atskaitījums bijis lielāks nekā nodokļi, kurus FT būtu vajadzējis maksāt, ja tas būtu pakļauts profesijas nodokļa un uzņēmumu nodokļa maksājumiem saskaņā ar vispārējām tiesībām. No tā izriet, ka šajā laika periodā FT nebūtu baudījis nekādas priekšrocības, kas saistītas ar uzņēmuma atbrīvošanu no profesijas nodokļa. Tomēr Komisija atgādina, ka laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam FT bija pienākums maksāt tikai Valsts faktiski noteiktos nodokļus un nodevas (uzņēmums, piemēram, nemaksāja zemes nodokli). Līdz ar to, lai pārliecinātos, ka atbrīvojums no profesijas nodokļa un tā aizstāšana ar minēto atskaitījumu pamatbudžeta labā nav devis FT fiskālās priekšrocības, Komisija lūdza Francijas varas pārstāvjus apstiprināt, vai šis atskaitījums bijis lielāks nekā visu pārējo nodokļu summa, ko FT būtu maksājis gadījumā, ja tas būtu pakļauts nodokļu maksājumiem saskaņā ar vispārējām tiesībām (ne tikai lielāka par profesijas nodokļa un uzņēmumu nodokļa summu) (16). Kopīgās sanāksmēs ar Komisiju, kas notika 2004. gada 16. un 23. jūnijā, Francijas varas pārstāvji apstiprināja, ka šis atskaitījums patiešām bijis lielāks par visu pārējo nodokļu summu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka FT nav baudījusi priekšrocības laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam tādā nozīmē, ka uzņēmums bijis pakļauts īpašam, dubultam atskaitījumam, no vienas puses, daļēji maksājot dažādus nodokļus, un piedevām – maksājot īpašu atskaitījumu pamatbudžetā no uzņēmuma ienākumiem, kas bijis lielāks par nodokļu un nodevu summu, no kuriem FT bija atbrīvots.

2.   1994.–2003. gads

| (34) | Lai varētu izanalizēt profesijas nodokļa kārtību laika periodā no 1994. līdz 2003. gadam, ir nepieciešams vispirms izpētīt Francijas varas pārstāvju iesniegto otro un trešo argumentu. |
| --- | --- |

(34)

Lai varētu izanalizēt profesijas nodokļa kārtību laika periodā no 1994. līdz 2003. gadam, ir nepieciešams vispirms izpētīt Francijas varas pārstāvju iesniegto otro un trešo argumentu.

| (35) | Francijas varas pārstāvji uzsver faktu, ka Likumu Nr. 90-568 “reizi par visām reizēm” ieviesa īpašu nodokļu kārtību, kas tika piemērota FT no 1991. līdz 2002. gadam. Saskaņā ar šo viedokli būtu nepieciešams aprēķināt kopējo peļņu, kas FT varēja rasties šādas kārtības ietvaros laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Francijas varas pārstāvju viedokli nodokļa palielinājums FT viena gada budžeta postenī varētu “kompensēt” nodokļa samazinājumu FT cita gada budžeta postenī. Vai precīzāk, Francijas varas pārstāvji aizstāv viedokli, ka nodokļu samazinājums FT “noteiktā” laika periodā (1994. gada 1. janvāris–2003. gada 1. janvāris) ticis kompensēts ar nodokļu palielinājumu (pateicoties atskaitījuma maksājumam) “pārejas” perioda laikā (1991. gada 1. janvāris–1993. gada 31. decembris.) Un patiesi, summa, ko FT nomaksājusi valstij saskaņā ar šo atskaitījumu 1991., 1992. un 1993. gadā, no šā viedokļa būtu daudz augstāka, nekā maksājot nodokļus saskaņā ar vispārējām tiesībām, un pārsniegtu peļņu, ko FT būtu guvusi, izmantojot profesijas nodokļa speciālos nosacījumus “noteiktā” periodā. |
| --- | --- |

(35)

Francijas varas pārstāvji uzsver faktu, ka Likumu Nr. 90-568 “reizi par visām reizēm” ieviesa īpašu nodokļu kārtību, kas tika piemērota FT no 1991. līdz 2002. gadam. Saskaņā ar šo viedokli būtu nepieciešams aprēķināt kopējo peļņu, kas FT varēja rasties šādas kārtības ietvaros laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Francijas varas pārstāvju viedokli nodokļa palielinājums FT viena gada budžeta postenī varētu “kompensēt” nodokļa samazinājumu FT cita gada budžeta postenī. Vai precīzāk, Francijas varas pārstāvji aizstāv viedokli, ka nodokļu samazinājums FT “noteiktā” laika periodā (1994. gada 1. janvāris–2003. gada 1. janvāris) ticis kompensēts ar nodokļu palielinājumu (pateicoties atskaitījuma maksājumam) “pārejas” perioda laikā (1991. gada 1. janvāris–1993. gada 31. decembris.) Un patiesi, summa, ko FT nomaksājusi valstij saskaņā ar šo atskaitījumu 1991., 1992. un 1993. gadā, no šā viedokļa būtu daudz augstāka, nekā maksājot nodokļus saskaņā ar vispārējām tiesībām, un pārsniegtu peļņu, ko FT būtu guvusi, izmantojot profesijas nodokļa speciālos nosacījumus “noteiktā” periodā.

| (36) | Šādai argumentācijai nav iespējams piekrist. Likumu Nr. 90-568 noteica divas, izteikti atšķirīgas nodokļu kārtības:






  — | “pagaidu” kārtību no 1991. līdz 1994. gadam, kuru laikā FT bija atbrīvots no visiem nodokļu maksājumiem, izņemot Valsts noteiktos, un tam bija uzlikts par pienākumu maksāt Valstij noteiktu summu kā “atskaitījumu pamatbudžeta labā”, |
| --- | --- | --- |

(36)

Šādai argumentācijai nav iespējams piekrist. Likumu Nr. 90-568 noteica divas, izteikti atšķirīgas nodokļu kārtības:

—

“pagaidu” kārtību no 1991. līdz 1994. gadam, kuru laikā FT bija atbrīvots no visiem nodokļu maksājumiem, izņemot Valsts noteiktos, un tam bija uzlikts par pienākumu maksāt Valstij noteiktu summu kā “atskaitījumu pamatbudžeta labā”,

| — | pēc 1994. gada galīgo kārtību (likums neparedz šīs kārtības piemērošanas beigu datumu, un 2003. gadā bija nepieciešams jauns likums, lai šo kārtību varētu atcelt); šīs kārtības ietvaros FT saskaņā ar vispārējām tiesībām tika pakļauts visiem nodokļiem, izņemot zemes nodokļus un profesijas nodokli, kuru sakarā tika izvirzīti speciāli noteikumi. |
| --- | --- |

—

pēc 1994. gada galīgo kārtību (likums neparedz šīs kārtības piemērošanas beigu datumu, un 2003. gadā bija nepieciešams jauns likums, lai šo kārtību varētu atcelt); šīs kārtības ietvaros FT saskaņā ar vispārējām tiesībām tika pakļauts visiem nodokļiem, izņemot zemes nodokļus un profesijas nodokli, kuru sakarā tika izvirzīti speciāli noteikumi.

| (37) | Saskaņā ar likumdošanu palīdzība, ko piešķir uzņēmumam, nevar tikt “kompensēta” ar papildu nodokli, kas nospiež šo pašu uzņēmumu citā postenī. Tieši tāpēc tiesa noraidīja, ka sociālo nodokļu samazināšanu uz ģimenes pabalstu rēķina, ko bauda daži uzņēmumi, “kompensē” papildu nodoklis, ko šie paši uzņēmumi iemaksā bezdarbnieku fondā (17). |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar likumdošanu palīdzība, ko piešķir uzņēmumam, nevar tikt “kompensēta” ar papildu nodokli, kas nospiež šo pašu uzņēmumu citā postenī. Tieši tāpēc tiesa noraidīja, ka sociālo nodokļu samazināšanu uz ģimenes pabalstu rēķina, ko bauda daži uzņēmumi, “kompensē” papildu nodoklis, ko šie paši uzņēmumi iemaksā bezdarbnieku fondā (17).

| (38) | Piemērojot šo likumdošanu, Tiesa nevar pieļaut, ka FT “nodokļu samazinājums” profesijas nodokļa postenī, sākot no 1994. gada, varētu tikt kompensēts ar speciālo atskaitījumu pamatbudžeta labā, ko FT maksājis laika periodā no 1991. līdz 1994. gadam un kas nebija tieši saistīts ar profesijas nodokli. Un patiesi, kā jau Komisija to konstatēja, Likumu Nr. 90-568 nekādā ziņā neparedz, ka šis speciālais atskaitījums būtu veicams profesijas nodokļa vietā. Arī šā atskaitījuma lielums nav noteikts saskaņā ar parametriem, kas nosaka profesijas nodokļa lielumu, bet gan pamatojoties uz ienākumu, ko bijušais Francijas pasta un telekomunikāciju dienests pārskaitījis Valstij 1989. un 1990. gadā. Ņemot vērā šā atskaitījuma izcelsmi un definīcijas nosacījumus, tas drīzāk kvalificējams kā atskaitījums no uzņēmuma peļņas, nevis īpašs nodoklis profesijas nodokļa postenī. Tam visam gluži dabiski vajadzētu pārliecināt Komisiju noraidīt domu par jebkuru kompensāciju un piekrist, ka profesijas nodokļa nemaksāšana “pārejas” periodā ir īpaša, uzņēmumam piešķirta priekšrocība. |
| --- | --- |

(38)

Piemērojot šo likumdošanu, Tiesa nevar pieļaut, ka FT “nodokļu samazinājums” profesijas nodokļa postenī, sākot no 1994. gada, varētu tikt kompensēts ar speciālo atskaitījumu pamatbudžeta labā, ko FT maksājis laika periodā no 1991. līdz 1994. gadam un kas nebija tieši saistīts ar profesijas nodokli. Un patiesi, kā jau Komisija to konstatēja, Likumu Nr. 90-568 nekādā ziņā neparedz, ka šis speciālais atskaitījums būtu veicams profesijas nodokļa vietā. Arī šā atskaitījuma lielums nav noteikts saskaņā ar parametriem, kas nosaka profesijas nodokļa lielumu, bet gan pamatojoties uz ienākumu, ko bijušais Francijas pasta un telekomunikāciju dienests pārskaitījis Valstij 1989. un 1990. gadā. Ņemot vērā šā atskaitījuma izcelsmi un definīcijas nosacījumus, tas drīzāk kvalificējams kā atskaitījums no uzņēmuma peļņas, nevis īpašs nodoklis profesijas nodokļa postenī. Tam visam gluži dabiski vajadzētu pārliecināt Komisiju noraidīt domu par jebkuru kompensāciju un piekrist, ka profesijas nodokļa nemaksāšana “pārejas” periodā ir īpaša, uzņēmumam piešķirta priekšrocība.

| (39) | Tikai izņēmuma gadījumā Komisija pieļāva, ka atskaitījums, ko uzņēmums maksājis laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam, uzskatāms par līdzvērtīgu profesijas nodoklim. Patiesībā, ņemot vērā šā atskaitījuma divdomīgo raksturu, kas šķiet saistīts ar FT piemēroto, specifisko nodokļu kārtību (18) un faktu, ka šis atskaitījums bijis lielāks nekā summa, kas būtu maksājama, piemērojot nodokļu kārtību saskaņā ar vispārējām tiesībām, kā arī ņemot vērā minētās kārtības pārejas raksturu, Komisija nolēma neapsūdzēt uzņēmumu pierādījumu trūkuma dēļ un piekrita atzīt atskaitījuma daļēji fiskālo raksturu un faktu, ka tas arī ir līdzvērtīgs nodokļu maksājumam. Tomēr jebkura atskaitījuma summa, kas pārsniegtu nodokļu izdevumus, kurus parasti piemēro saskaņā ar vispārējām tiesībām, netiks ieskaitīta kā galvenā parāda atlīdzība, kas juridiski izslēdz iespējas operēt ar kompensāciju. Un patiesi, kompensācija starp FT nomaksātajām summām atskaitījumu postenī no uzņēmuma peļņas un FT nodokļu samazinājumu profesijas nodokļa postenī radītu jucekli dažāda rakstura atskaitījumos (fiskālas bonifikācijas ar patrimoniāla rakstura peļņu), ko nevar pieļaut. |
| --- | --- |

(39)

Tikai izņēmuma gadījumā Komisija pieļāva, ka atskaitījums, ko uzņēmums maksājis laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam, uzskatāms par līdzvērtīgu profesijas nodoklim. Patiesībā, ņemot vērā šā atskaitījuma divdomīgo raksturu, kas šķiet saistīts ar FT piemēroto, specifisko nodokļu kārtību (18) un faktu, ka šis atskaitījums bijis lielāks nekā summa, kas būtu maksājama, piemērojot nodokļu kārtību saskaņā ar vispārējām tiesībām, kā arī ņemot vērā minētās kārtības pārejas raksturu, Komisija nolēma neapsūdzēt uzņēmumu pierādījumu trūkuma dēļ un piekrita atzīt atskaitījuma daļēji fiskālo raksturu un faktu, ka tas arī ir līdzvērtīgs nodokļu maksājumam. Tomēr jebkura atskaitījuma summa, kas pārsniegtu nodokļu izdevumus, kurus parasti piemēro saskaņā ar vispārējām tiesībām, netiks ieskaitīta kā galvenā parāda atlīdzība, kas juridiski izslēdz iespējas operēt ar kompensāciju. Un patiesi, kompensācija starp FT nomaksātajām summām atskaitījumu postenī no uzņēmuma peļņas un FT nodokļu samazinājumu profesijas nodokļa postenī radītu jucekli dažāda rakstura atskaitījumos (fiskālas bonifikācijas ar patrimoniāla rakstura peļņu), ko nevar pieļaut.

| (40) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Likumu Nr. 90-568 nekādā ziņā neparedz FT nodokļu samazinājuma kompensāciju, sākot no 1994. gada, ar nodokļa palielinājumu laika periodā no 1991. līdz 1994. gadam. Tāpēc kopējs aprēķins, tāds, kādu piedāvā Francijas varas pārstāvji, nozīmētu FT “pārejas” periodā nomaksātā domājamā nodokļa pārpalikuma pārkvalifikāciju ex post par nodokļa avansu (nodokļa kredītu), kas atvelkams nākamajos gados, un tas nekādā ziņā nebija Likuma Nr. 90-568 mērķis, ieviešot šos abus režīmus. Ja Francijas varas pārstāvji tagad piedāvā operēt ar kompensāciju starp diviem, dažāda rakstura atskaitījumiem (speciāls, divējāda rakstura atskaitījums – reizē fiskāla rakstura un dividendes – nodokļu pazeminājums FT profesijas nodokļa postenī), kas piemērojami diviem atšķirīgiem laika periodiem, tam visam nav nekāda sakara ar Francijas likumdošanā paredzēto fiskālo likumu piemērošanu, bet drīzāk izriet no racionalizācijas a posteriori, kas tendēta uz izvairīšanos no FT saņemtās palīdzības piedziņas. |
| --- | --- |

(40)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Likumu Nr. 90-568 nekādā ziņā neparedz FT nodokļu samazinājuma kompensāciju, sākot no 1994. gada, ar nodokļa palielinājumu laika periodā no 1991. līdz 1994. gadam. Tāpēc kopējs aprēķins, tāds, kādu piedāvā Francijas varas pārstāvji, nozīmētu FT “pārejas” periodā nomaksātā domājamā nodokļa pārpalikuma pārkvalifikāciju ex post par nodokļa avansu (nodokļa kredītu), kas atvelkams nākamajos gados, un tas nekādā ziņā nebija Likuma Nr. 90-568 mērķis, ieviešot šos abus režīmus. Ja Francijas varas pārstāvji tagad piedāvā operēt ar kompensāciju starp diviem, dažāda rakstura atskaitījumiem (speciāls, divējāda rakstura atskaitījums – reizē fiskāla rakstura un dividendes – nodokļu pazeminājums FT profesijas nodokļa postenī), kas piemērojami diviem atšķirīgiem laika periodiem, tam visam nav nekāda sakara ar Francijas likumdošanā paredzēto fiskālo likumu piemērošanu, bet drīzāk izriet no racionalizācijas a posteriori, kas tendēta uz izvairīšanos no FT saņemtās palīdzības piedziņas.

| (41) | Noslēgumā Komisija nevarēs piekrist Francijas varas pārstāvju izteiktajam, otrajam argumentam, saskaņā ar kuru būtu jāaprēķina kopējā peļņa, kas FT varēja rasties šādas nodokļu kārtības ietvaros laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam. |
| --- | --- |

(41)

Noslēgumā Komisija nevarēs piekrist Francijas varas pārstāvju izteiktajam, otrajam argumentam, saskaņā ar kuru būtu jāaprēķina kopējā peļņa, kas FT varēja rasties šādas nodokļu kārtības ietvaros laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam.

| (42) | Tas nozīmē, ka starpība starp FT faktiski nomaksāto profesijas nodokli un to, kas uzņēmumam būtu jāmaksā saskaņā ar vispārējām tiesībām no 1994. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 1. janvārim, ir uzskatāma par Valsts palīdzību, jo tā izpaužas peļņā, ko FT guvusi ar ienākumu palīdzību, kas pretējā gadījumā tiktu ieskaitīti Valsts budžetā. |
| --- | --- |

(42)

Tas nozīmē, ka starpība starp FT faktiski nomaksāto profesijas nodokli un to, kas uzņēmumam būtu jāmaksā saskaņā ar vispārējām tiesībām no 1994. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 1. janvārim, ir uzskatāma par Valsts palīdzību, jo tā izpaužas peļņā, ko FT guvusi ar ienākumu palīdzību, kas pretējā gadījumā tiktu ieskaitīti Valsts budžetā.

| (43) | Komisija tieši tāpat nevar pieņemt argumentu, saskaņā ar kuru profesijas nodoklis ietilpst ar nodokli apliekamā rezultāta aprēķinā un ka iespējamai nodokļu samazinājuma korekcijai profesijas nodokļa postenī būtu jānotiek vienlaikus ar uzņēmumu nodokļa summas samazinājuma korekciju, ņemot vērā, ka uzņēmuma aplikšanas nosacījumi profesijas nodokļa un uzņēmumu nodokļa posteņos būtu neatdalāmi. |
| --- | --- |

(43)

Komisija tieši tāpat nevar pieņemt argumentu, saskaņā ar kuru profesijas nodoklis ietilpst ar nodokli apliekamā rezultāta aprēķinā un ka iespējamai nodokļu samazinājuma korekcijai profesijas nodokļa postenī būtu jānotiek vienlaikus ar uzņēmumu nodokļa summas samazinājuma korekciju, ņemot vērā, ka uzņēmuma aplikšanas nosacījumi profesijas nodokļa un uzņēmumu nodokļa posteņos būtu neatdalāmi.

| (44) | Un patiesi, šo argumentu noraidīja Tiesa, skaidri apliecinot, ka “... Komisijai, lemjot par Valsts palīdzības piedziņu, nav jāaprēķina nodokļa iespaids uz piedzenamās palīdzības summu, jo šis aprēķins skar nacionālās likumdošanas piemērošanas lauku, bet tai jāaprobežojas ar piedzenamās bruto summas norādīšanu. Neskatoties uz to, piedziņas gadījumā, Valstu varas pārstāvji, vajadzības gadījumā, atskaita zināmu daļu no piedzenamās summas saskaņā ar valsts iekšējo likumdošanu, ar nosacījumu, ka iekšējās likumdošanas piemērošana nepadara minēto piedziņu par praktiski neiespējamu vai ir diskriminējoša attiecībā uz līdzīgiem gadījumiem, kas atrodas iekšējās likumdošanas pārvaldījumā” (19). |
| --- | --- |

(44)

Un patiesi, šo argumentu noraidīja Tiesa, skaidri apliecinot, ka “... Komisijai, lemjot par Valsts palīdzības piedziņu, nav jāaprēķina nodokļa iespaids uz piedzenamās palīdzības summu, jo šis aprēķins skar nacionālās likumdošanas piemērošanas lauku, bet tai jāaprobežojas ar piedzenamās bruto summas norādīšanu. Neskatoties uz to, piedziņas gadījumā, Valstu varas pārstāvji, vajadzības gadījumā, atskaita zināmu daļu no piedzenamās summas saskaņā ar valsts iekšējo likumdošanu, ar nosacījumu, ka iekšējās likumdošanas piemērošana nepadara minēto piedziņu par praktiski neiespējamu vai ir diskriminējoša attiecībā uz līdzīgiem gadījumiem, kas atrodas iekšējās likumdošanas pārvaldījumā” (19).

VI.   JAUNA PALĪDZĪBA

| (45) | Kas attiecas uz palīdzības raksturu, Komisija apstiprina savu iepriekšējo atzinumu, kas izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, saskaņā ar kuru minētā palīdzība uzskatāma par jaunu. Un patiesi, profesijas nodokļa īpašā kārtība tika ieviesta ar 1990. gada likumu (tātad pēc līguma stāšanās spēkā) tieši tāpēc, lai izvairītos no FT kā valsts uzņēmuma pakļaušanas vispārējai nodokļu sistēmai. Turklāt kopš 1988. gada telekomunikāciju sektors ir piedzīvojis pakāpenisku liberalizāciju. Ņemot vērā, ka FT kopš 1994. gada saņēmis palīdzību, kas izriet no profesijas nodokļa īpašās kārtības, un arī to, ka no tā laika FT darbība, vismaz daļēji, aptvēra konkurences (20) tirgu, Komisija ir spiesta secināt, ka apspriežamais jautājums ir jauna palīdzība. |
| --- | --- |

(45)

Kas attiecas uz palīdzības raksturu, Komisija apstiprina savu iepriekšējo atzinumu, kas izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, saskaņā ar kuru minētā palīdzība uzskatāma par jaunu. Un patiesi, profesijas nodokļa īpašā kārtība tika ieviesta ar 1990. gada likumu (tātad pēc līguma stāšanās spēkā) tieši tāpēc, lai izvairītos no FT kā valsts uzņēmuma pakļaušanas vispārējai nodokļu sistēmai. Turklāt kopš 1988. gada telekomunikāciju sektors ir piedzīvojis pakāpenisku liberalizāciju. Ņemot vērā, ka FT kopš 1994. gada saņēmis palīdzību, kas izriet no profesijas nodokļa īpašās kārtības, un arī to, ka no tā laika FT darbība, vismaz daļēji, aptvēra konkurences (20) tirgu, Komisija ir spiesta secināt, ka apspriežamais jautājums ir jauna palīdzība.

VII.   NOILGUMA PERIODS

| (46) | Francijas varas pārstāvji uzskata, ka jebkurā gadījumā tā sauktā īpašā palīdzības shēma, ko FT labā ieviesa saskaņā ar Likumu Nr. 90-568, ir pastāvoša palīdzības shēma, un šī palīdzība nav atgūstama. Francijas varas pārstāvji atzīmē, ka šo shēmu ieviesa ar 1990. gada 2. jūlija Likumu Nr. 90-568, un uzskata, ka tieši 1990. gada 2. jūlijā palīdzība tika piešķirta saņēmējam (tātad likuma pieņemšanas dienā). Tā kā lēmums par procedūras uzsākšanu tika pieņemts 2003. gada 30. janvārī, tātad pēc desmit gadu perioda beigām, sākot no palīdzības piešķiršanas dienas, Francijas varas pārstāvji apgalvo, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu tā saukto palīdzību FT labā “aizsargā” ES likumi par Valsts palīdzības noilguma perioda iestāšanos. |
| --- | --- |

(46)

Francijas varas pārstāvji uzskata, ka jebkurā gadījumā tā sauktā īpašā palīdzības shēma, ko FT labā ieviesa saskaņā ar Likumu Nr. 90-568, ir pastāvoša palīdzības shēma, un šī palīdzība nav atgūstama. Francijas varas pārstāvji atzīmē, ka šo shēmu ieviesa ar 1990. gada 2. jūlija Likumu Nr. 90-568, un uzskata, ka tieši 1990. gada 2. jūlijā palīdzība tika piešķirta saņēmējam (tātad likuma pieņemšanas dienā). Tā kā lēmums par procedūras uzsākšanu tika pieņemts 2003. gada 30. janvārī, tātad pēc desmit gadu perioda beigām, sākot no palīdzības piešķiršanas dienas, Francijas varas pārstāvji apgalvo, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu tā saukto palīdzību FT labā “aizsargā” ES likumi par Valsts palīdzības noilguma perioda iestāšanos.

| (47) | Šajā sakarā ir jāatgādina, ka 15. pants paredz:
  “1.   Uz Komisijas tiesībām atgūt palīdzību attiecas desmit gadu noilguma periods.
  2.   Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīga palīdzība piešķirta saņēmējam vai nu kā individuāla palīdzība, vai arī kā palīdzība saskaņā ar palīdzības shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu palīdzību, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu. Pēc katra pārtraukuma noilgums sākas no jauna. Noilguma periodu pārtrauc uz laiku, kamēr Komisijas lēmumu izskata Eiropas Kopienu Tiesas procesā.
  3.   Jebkura palīdzība, attiecībā uz kuru ir beidzies noilguma periods, uzskatāma par pastāvošu palīdzību.” |
| --- | --- |

(47)

Šajā sakarā ir jāatgādina, ka 15. pants paredz:

“1.   Uz Komisijas tiesībām atgūt palīdzību attiecas desmit gadu noilguma periods.

2.   Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīga palīdzība piešķirta saņēmējam vai nu kā individuāla palīdzība, vai arī kā palīdzība saskaņā ar palīdzības shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu palīdzību, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu. Pēc katra pārtraukuma noilgums sākas no jauna. Noilguma periodu pārtrauc uz laiku, kamēr Komisijas lēmumu izskata Eiropas Kopienu Tiesas procesā.

3.   Jebkura palīdzība, attiecībā uz kuru ir beidzies noilguma periods, uzskatāma par pastāvošu palīdzību.”

| (48) | Jāievēro, ka desmit gadu periods, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pants “nekādā ziņā nepauž vispārēju principu, saskaņā ar kuru jaunu palīdzību pārveido par pastāvošu palīdzību, tas tikai izslēdz noteiktās palīdzības atgūšanu, ja pagājuši desmit gadi kopš Komisijas pirmās iejaukšanās” (21). No tā izriet, ka saskaņā ar Regulas 15. pantu palīdzība, ko FT saņēmis profesijas nodokļa īpašās shēmas ietvaros, nezaudēs savu jaunās palīdzības raksturu tādēļ vien, ka tā piešķirta vairāk nekā pirms desmit gadiem. Vienkārši, saskaņā ar šo pozīciju Komisija varēs noteikt līdzekļu piedzīšanu tikai no tās palīdzības, ko uzņēmums saņēmis desmit gadu laikā pirms tās iejaukšanās. Tātad, ņemot vērā, ka FT saņēmis palīdzību kopš 1994. finanšu gada un procedūras uzsākšanas lēmums ir datēts ar 2003. gada 30. janvāri, Komisijai ir jāparedz minētās palīdzības atgūšana visā pilnībā. |
| --- | --- |

(48)

Jāievēro, ka desmit gadu periods, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pants “nekādā ziņā nepauž vispārēju principu, saskaņā ar kuru jaunu palīdzību pārveido par pastāvošu palīdzību, tas tikai izslēdz noteiktās palīdzības atgūšanu, ja pagājuši desmit gadi kopš Komisijas pirmās iejaukšanās” (21). No tā izriet, ka saskaņā ar Regulas 15. pantu palīdzība, ko FT saņēmis profesijas nodokļa īpašās shēmas ietvaros, nezaudēs savu jaunās palīdzības raksturu tādēļ vien, ka tā piešķirta vairāk nekā pirms desmit gadiem. Vienkārši, saskaņā ar šo pozīciju Komisija varēs noteikt līdzekļu piedzīšanu tikai no tās palīdzības, ko uzņēmums saņēmis desmit gadu laikā pirms tās iejaukšanās. Tātad, ņemot vērā, ka FT saņēmis palīdzību kopš 1994. finanšu gada un procedūras uzsākšanas lēmums ir datēts ar 2003. gada 30. janvāri, Komisijai ir jāparedz minētās palīdzības atgūšana visā pilnībā.

| (49) | Tāpat vēlreiz jāatzīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu “uz Komisijas tiesībām atgūt palīdzību attiecas desmit gadu noilguma periods”, un šī perioda laiku sāk skaitīt “no dienas, kad saņēmējam tiek piešķirta nelikumīgā palīdzība... saskaņā ar palīdzības shēmu”. Pamatojoties uz minētajiem noteikumiem, svarīgs ir datums, kurā individuālā palīdzība tika piešķirta saņēmējam palīdzības kārtības ietvaros un nevis datums, kad tika ieviesta pati kārtība. Citiem vārdiem sakot, saskaņā ar Regulas 15. pantu Komisija nevar likt atmaksāt pirms vairāk kā desmit gadiem saņēmējam nelikumīgi piešķirto palīdzību, bet tas nekādā ziņā neattiecas, pretēji Francijas varas pārstāvju paustajam viedoklim, uz palīdzības shēmu kā tādu. No tā izriet, ka palīdzības shēmas piemērošanas gadījumā līdzekļu atgūšanas noilguma periods sākas nevis no dienas, kad šī shēma piemērota, bet gan no dienas, kad palīdzība patiešām piešķirta saņēmējam. Likumu Nr. 90-568 piemēroja palīdzības shēmu FT labā (22). Līdz ar to FT piešķirtās palīdzības noilguma periodu specifiskās nodokļu kārtības ietvaros skaita nevis no dienas, kad Likumu Nr. 90-568 stājās spēkā, bet gan no dienas, kad šī palīdzība FT patiešām tika piešķirta, proti, ik gadu no dienas, kad nācās nomaksāt profesijas nodokli. |
| --- | --- |

(49)

Tāpat vēlreiz jāatzīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu “uz Komisijas tiesībām atgūt palīdzību attiecas desmit gadu noilguma periods”, un šī perioda laiku sāk skaitīt “no dienas, kad saņēmējam tiek piešķirta nelikumīgā palīdzība... saskaņā ar palīdzības shēmu”. Pamatojoties uz minētajiem noteikumiem, svarīgs ir datums, kurā individuālā palīdzība tika piešķirta saņēmējam palīdzības kārtības ietvaros un nevis datums, kad tika ieviesta pati kārtība. Citiem vārdiem sakot, saskaņā ar Regulas 15. pantu Komisija nevar likt atmaksāt pirms vairāk kā desmit gadiem saņēmējam nelikumīgi piešķirto palīdzību, bet tas nekādā ziņā neattiecas, pretēji Francijas varas pārstāvju paustajam viedoklim, uz palīdzības shēmu kā tādu. No tā izriet, ka palīdzības shēmas piemērošanas gadījumā līdzekļu atgūšanas noilguma periods sākas nevis no dienas, kad šī shēma piemērota, bet gan no dienas, kad palīdzība patiešām piešķirta saņēmējam. Likumu Nr. 90-568 piemēroja palīdzības shēmu FT labā (22). Līdz ar to FT piešķirtās palīdzības noilguma periodu specifiskās nodokļu kārtības ietvaros skaita nevis no dienas, kad Likumu Nr. 90-568 stājās spēkā, bet gan no dienas, kad šī palīdzība FT patiešām tika piešķirta, proti, ik gadu no dienas, kad nācās nomaksāt profesijas nodokli.

| (50) | Kas attiecas uz noilguma perioda pārtraukšanu, pretēji Francijas varas pārstāvju apgalvojumam, Komisijai nav nepieciešams formāls lēmums, lai šis periods tiktu pārtraukts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu “ visas darbības attiecībā uz nelikumīgu palīdzību, kuras veic Komisija... pārtrauc noilguma periodu”. Tiesa jau pieņēmusi lēmumu, ka vienkāršs lūgums pēc informācijas var pārtraukt Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantā paredzēto noilguma periodu (23). Šajā gadījumā pirmais lūgums pēc informācijas, ko Komisija nosūtījusi Francijas varas pārstāvjiem attiecībā uz īpašo profesijas nodokļa piemērošanas shēmu FT, datēts ar 2001. gada 28. jūniju. Tātad tieši no šīs dienas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu noilguma periods uzskatāms par pārtrauktu (24). |
| --- | --- |

(50)

Kas attiecas uz noilguma perioda pārtraukšanu, pretēji Francijas varas pārstāvju apgalvojumam, Komisijai nav nepieciešams formāls lēmums, lai šis periods tiktu pārtraukts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu “ visas darbības attiecībā uz nelikumīgu palīdzību, kuras veic Komisija... pārtrauc noilguma periodu”. Tiesa jau pieņēmusi lēmumu, ka vienkāršs lūgums pēc informācijas var pārtraukt Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantā paredzēto noilguma periodu (23). Šajā gadījumā pirmais lūgums pēc informācijas, ko Komisija nosūtījusi Francijas varas pārstāvjiem attiecībā uz īpašo profesijas nodokļa piemērošanas shēmu FT, datēts ar 2001. gada 28. jūniju. Tātad tieši no šīs dienas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu noilguma periods uzskatāms par pārtrauktu (24).

| (51) | Tādējādi tikai palīdzība, kas FT tika piešķirta desmit gadus pirms Komisijas pirmā lūguma sniegt informāciju (proti, pirms 1991. gada 28. jūnija), varētu vairs nebūt atgūstama. Tātad, ņemot vērā, ka FT saņēmis palīdzību kopš 1994. finanšu gada profesijas nodokļa maksāšanas shēmas ietvaros, kas piemērojama laika periodam no 1994. līdz 2003. gadam, Komisijai ir jāparedz minētās palīdzības atgūšana visā pilnībā. |
| --- | --- |

(51)

Tādējādi tikai palīdzība, kas FT tika piešķirta desmit gadus pirms Komisijas pirmā lūguma sniegt informāciju (proti, pirms 1991. gada 28. jūnija), varētu vairs nebūt atgūstama. Tātad, ņemot vērā, ka FT saņēmis palīdzību kopš 1994. finanšu gada profesijas nodokļa maksāšanas shēmas ietvaros, kas piemērojama laika periodam no 1994. līdz 2003. gadam, Komisijai ir jāparedz minētās palīdzības atgūšana visā pilnībā.

VIII.   PALĪDZĪBAS SADERĪGUMS

| (52) | Francijas varas pārstāvji nav snieguši nevienu konkrētu argumentu palīdzības saderīguma atbalstam. Komisija pasvītro, ka, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti procedūras uzsākšanas lēmuma 122. un 123. punktā, tā uzskata, ka minētā palīdzība nav saderīga ar Kopējo tirgu, 87. panta 2. punkta vai 87. panta 3. punkta a), c) (ar atsauci uz zināmu reģionu ekonomisko attīstību), d) un e) apakšpunktu nozīmē. Turklāt minētā palīdzība nav saistīta ne ar vienu uzņēmuma reorganizācijas projektu, bet drīzāk ir palīdzība uzņēmuma darbībai. Tādējādi šo palīdzību nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz 87. panta 3. panta c) apakšpunktu (ar atsauci uz zināmu ekonomiska rakstura darbību ekonomisko attīstību). |
| --- | --- |

(52)

Francijas varas pārstāvji nav snieguši nevienu konkrētu argumentu palīdzības saderīguma atbalstam. Komisija pasvītro, ka, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti procedūras uzsākšanas lēmuma 122. un 123. punktā, tā uzskata, ka minētā palīdzība nav saderīga ar Kopējo tirgu, 87. panta 2. punkta vai 87. panta 3. punkta a), c) (ar atsauci uz zināmu reģionu ekonomisko attīstību), d) un e) apakšpunktu nozīmē. Turklāt minētā palīdzība nav saistīta ne ar vienu uzņēmuma reorganizācijas projektu, bet drīzāk ir palīdzība uzņēmuma darbībai. Tādējādi šo palīdzību nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz 87. panta 3. panta c) apakšpunktu (ar atsauci uz zināmu ekonomiska rakstura darbību ekonomisko attīstību).

IX.   SLĒDZIENS

| (53) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka:






  — | profesijas nodokļa kārtība, ko piemēroja laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam, nav uzskatāma par valsts palīdzību, |
| --- | --- | --- |

(53)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka:

—

profesijas nodokļa kārtība, ko piemēroja laika periodā no 1991. līdz 1993. gadam, nav uzskatāma par valsts palīdzību,

| — | starpība starp FT faktiski nomaksāto profesijas nodokli un to, kas uzņēmumam būtu jānomaksā saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem laika periodā no 1994. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim, ir uzsatāma par valsts palīdzību. Šī palīdzība kvalificējama kā jauna palīdzība, ko Francija piemērojusi nelikumīgi, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Šī palīdzība nav saderīga ar Kopējo tirgu, un tādējādi tā ir atmaksājama. |
| --- | --- |

—

starpība starp FT faktiski nomaksāto profesijas nodokli un to, kas uzņēmumam būtu jānomaksā saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem laika periodā no 1994. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim, ir uzsatāma par valsts palīdzību. Šī palīdzība kvalificējama kā jauna palīdzība, ko Francija piemērojusi nelikumīgi, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Šī palīdzība nav saderīga ar Kopējo tirgu, un tādējādi tā ir atmaksājama.

| (54) | Saskaņā ar 2001. gada novembrī Nodokļu ģenerāldirektorāta Parlamentā iesniegtā ziņojuma vērtējumu “tūlītēja FT nodokļu nosacījumu sakārtošana attiecībā uz profesijas nodokli pie nemainīgas procentu likmes [proti, neatkarīgi no vietējo pašpārvalžu pieņemtajiem lēmumiem] novedīs uzņēmumu pie papildu nodokļu izmaksām aptuveni 198 miljonu euro apmērā”. Tomēr 2003. gada 15. maija vēstulē Francijas varas pārstāvji iesniedza Komisijai precīzāku informāciju attiecībā uz FT nodokļu samazinājumu saskaņā ar profesijas nodokļa īpašās kārtības piemērošanu (sk. tabulu):















  Miljonos EUR |
| --- | --- |
| Finanšu gads | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kopā |
| Fiktīva nodokļu piemērošana saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| Faktiska FT aplikšana ar nodokli | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Nodokļu samazinājums | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| Avots: Francijas varas pārstāvju atbilde 2003. gada 15. maijā. |

(54)

Saskaņā ar 2001. gada novembrī Nodokļu ģenerāldirektorāta Parlamentā iesniegtā ziņojuma vērtējumu “tūlītēja FT nodokļu nosacījumu sakārtošana attiecībā uz profesijas nodokli pie nemainīgas procentu likmes [proti, neatkarīgi no vietējo pašpārvalžu pieņemtajiem lēmumiem] novedīs uzņēmumu pie papildu nodokļu izmaksām aptuveni 198 miljonu euro apmērā”. Tomēr 2003. gada 15. maija vēstulē Francijas varas pārstāvji iesniedza Komisijai precīzāku informāciju attiecībā uz FT nodokļu samazinājumu saskaņā ar profesijas nodokļa īpašās kārtības piemērošanu (sk. tabulu):

Miljonos EUR

Finanšu gads

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kopā

Fiktīva nodokļu piemērošana saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

Faktiska FT aplikšana ar nodokli

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Nodokļu samazinājums

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

Avots: Francijas varas pārstāvju atbilde 2003. gada 15. maijā.

| — | Francijas varas pārstāvji precīzi aprēķinājuši profesijas nodokļa lielumu, ko FT būtu maksājis 2000., 2001. un 2002. gadā, ja vien tas būtu pakļauts vispārējo tiesību aktu kārtībai, pamatojoties uz aprīkojuma, kustamā un nekustamā īpašuma un algu sadali pēc vietējo nodokļu likmes piemērošanas. |
| --- | --- |

—

Francijas varas pārstāvji precīzi aprēķinājuši profesijas nodokļa lielumu, ko FT būtu maksājis 2000., 2001. un 2002. gadā, ja vien tas būtu pakļauts vispārējo tiesību aktu kārtībai, pamatojoties uz aprīkojuma, kustamā un nekustamā īpašuma un algu sadali pēc vietējo nodokļu likmes piemērošanas.

| — | Francijas varas pārstāvji aprēķinājuši profesijas nodokļa lielumu par laika periodu no 1994. līdz 1999. gadam, ņemot par pamatu profesijas nodokļa summu, ko FT būtu nomaksājis 2000. gadā, ja tas būtu pakļauts vispārējo tiesību aktu kārtībai, un izdarot labojumus saskaņā ar taksācijas bāzes un nodokļu piemērošanas izmaiņām kopš 1991. gada, ņemot vērā, ka pieejamie rādītāji neļauj veikt precīzus aprēķinus par laika periodu pirms 2000. gada, jo ir zināmas grūtības atjaunot bāzes un vietējo nodokļu likmes. |
| --- | --- |

—

Francijas varas pārstāvji aprēķinājuši profesijas nodokļa lielumu par laika periodu no 1994. līdz 1999. gadam, ņemot par pamatu profesijas nodokļa summu, ko FT būtu nomaksājis 2000. gadā, ja tas būtu pakļauts vispārējo tiesību aktu kārtībai, un izdarot labojumus saskaņā ar taksācijas bāzes un nodokļu piemērošanas izmaiņām kopš 1991. gada, ņemot vērā, ka pieejamie rādītāji neļauj veikt precīzus aprēķinus par laika periodu pirms 2000. gada, jo ir zināmas grūtības atjaunot bāzes un vietējo nodokļu likmes.

| — | No šiem aprēķiniem izriet, ka atmaksājamās palīdzības summa ir 1 140 miljoni euro. |
| --- | --- |

—

No šiem aprēķiniem izriet, ka atmaksājamās palīdzības summa ir 1 140 miljoni euro.

| (55) | 2004. gada 29. janvāra vēstulē Francijas varas pārstāvji informēja Komisiju, ka profesijas nodoklis, kas uzņēmumam būtu bijis jānomaksā 2003. gadā (pirmais vispārējo tiesību aktu kārtības piemērošanas gads), sasniedz 773 miljonus euro, kas ir ievērojami mazāka summa nekā 2002. gadā lēstie 971 miljons euro, kaut arī faktiski maksājamā profesijas nodokļa apmērs vēl nav zināms. Viņi uzsvēra, ka šā skaitļa attiecināšana uz iepriekšējiem gadiem tikai apstiprinātu un nostiprinātu viņu pozīcijas, jo parādītu FT nodokļu palielinājumu attiecībā pret vispārējiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(55)

2004. gada 29. janvāra vēstulē Francijas varas pārstāvji informēja Komisiju, ka profesijas nodoklis, kas uzņēmumam būtu bijis jānomaksā 2003. gadā (pirmais vispārējo tiesību aktu kārtības piemērošanas gads), sasniedz 773 miljonus euro, kas ir ievērojami mazāka summa nekā 2002. gadā lēstie 971 miljons euro, kaut arī faktiski maksājamā profesijas nodokļa apmērs vēl nav zināms. Viņi uzsvēra, ka šā skaitļa attiecināšana uz iepriekšējiem gadiem tikai apstiprinātu un nostiprinātu viņu pozīcijas, jo parādītu FT nodokļu palielinājumu attiecībā pret vispārējiem tiesību aktiem.

| (56) | Visbeidzot, kopējās sanāksmēs ar Komisiju 2004. gada 16. un 23. jūnijā Francijas varas pārstāvji norādīja, ka Komisijai iepriekš iesniegtie aprēķini nav precīzi un ka nav iespējams precīzi aprēķināt palīdzības summu, ko FT saņēmis laika periodā no 1994. līdz 2003. gadam. Tādējādi viņi lūguši Komisiju nepieņemt lēmumu par tā saukto palīdzību, ko FT saņēmis profesijas nodokļa īpašās kārtības ietvaros. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, kopējās sanāksmēs ar Komisiju 2004. gada 16. un 23. jūnijā Francijas varas pārstāvji norādīja, ka Komisijai iepriekš iesniegtie aprēķini nav precīzi un ka nav iespējams precīzi aprēķināt palīdzības summu, ko FT saņēmis laika periodā no 1994. līdz 2003. gadam. Tādējādi viņi lūguši Komisiju nepieņemt lēmumu par tā saukto palīdzību, ko FT saņēmis profesijas nodokļa īpašās kārtības ietvaros.

| (57) | Kas attiecas uz šo pēdējo argumentu, Komisija vispirms atzīmē, ka tas ir jauns arguments, kas nonāk pretrunā ar Francijas varas pārstāvju iepriekšējo pozīciju, saskaņā ar kuru 2003. gada 15. maijā tikuši iesniegti aprēķini, kas vēlāk apstiprināti un papildināti 2004. gada 29. janvārī. Francijas varas pārstāvji, starp citu, nav apstrīdējuši šo aprēķinu pareizību visā procedūras laikā. Tikai 2004. gada jūnija sanāksmēs, kad bija skaidrs, ka Komisijas pārbaude nonākusi savā beigu stadijā, Francijas varas pārstāvji apstrīdēja iepriekš iesniegtos aprēķinus. Šajos apstākļos argumentu, ka nav iespējams precīzi aprēķināt FT saņemtās palīdzības summu, nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(57)

Kas attiecas uz šo pēdējo argumentu, Komisija vispirms atzīmē, ka tas ir jauns arguments, kas nonāk pretrunā ar Francijas varas pārstāvju iepriekšējo pozīciju, saskaņā ar kuru 2003. gada 15. maijā tikuši iesniegti aprēķini, kas vēlāk apstiprināti un papildināti 2004. gada 29. janvārī. Francijas varas pārstāvji, starp citu, nav apstrīdējuši šo aprēķinu pareizību visā procedūras laikā. Tikai 2004. gada jūnija sanāksmēs, kad bija skaidrs, ka Komisijas pārbaude nonākusi savā beigu stadijā, Francijas varas pārstāvji apstrīdēja iepriekš iesniegtos aprēķinus. Šajos apstākļos argumentu, ka nav iespējams precīzi aprēķināt FT saņemtās palīdzības summu, nevar pieņemt.

| (58) | Francijas varas pārstāvji 2004. gada 5. jūlijā iesniedza Komisijai jaunu aprēķinu attiecībā uz profesijas nodokli, kas FT būtu jānomaksā, ja uzņēmums būtu bijis pakļauts vispārējiem tiesību aktiem laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam. 2004. gada 13. jūlija faksā Francijas varas pārstāvji precizēja, ka “šie aprēķini balstās vienīgi uz faktisko, tagad zināmo profesijas nodokļa summu, ko FT nomaksājis 2003. finanšu gadā saskaņā ar vispārējo tiesību aktu kārtību”. 2004. gada 16. jūlija faksā Francijas varas pārstāvji precizēja metodoloģiju, saskaņā ar kuru jaunie aprēķini veikti:






  — | Francijas varas pārstāvji noteica, ka FT profesijas nodokļa tīrā iemaksa 2003. gadā sasniedz 773 miljonus euro, |
| --- | --- | --- |

(58)

Francijas varas pārstāvji 2004. gada 5. jūlijā iesniedza Komisijai jaunu aprēķinu attiecībā uz profesijas nodokli, kas FT būtu jānomaksā, ja uzņēmums būtu bijis pakļauts vispārējiem tiesību aktiem laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam. 2004. gada 13. jūlija faksā Francijas varas pārstāvji precizēja, ka “šie aprēķini balstās vienīgi uz faktisko, tagad zināmo profesijas nodokļa summu, ko FT nomaksājis 2003. finanšu gadā saskaņā ar vispārējo tiesību aktu kārtību”. 2004. gada 16. jūlija faksā Francijas varas pārstāvji precizēja metodoloģiju, saskaņā ar kuru jaunie aprēķini veikti:

—

Francijas varas pārstāvji noteica, ka FT profesijas nodokļa tīrā iemaksa 2003. gadā sasniedz 773 miljonus euro,

| — | pēc tam viņi aprēķināja profesijas nodokļa iemaksu, kas FT būtu jānomaksā saskaņā ar Likumu Nr. 90-568, ņemot par pamatu FT deklarāciju par 2003. gadu; šī summa sasniedz 696 miljonus euro, |
| --- | --- |

—

pēc tam viņi aprēķināja profesijas nodokļa iemaksu, kas FT būtu jānomaksā saskaņā ar Likumu Nr. 90-568, ņemot par pamatu FT deklarāciju par 2003. gadu; šī summa sasniedz 696 miljonus euro,

| — | Francijas varas pārstāvji pēc tam konstatēja, ka saskaņā ar jaunajiem, spēkā esošajiem noteikumiem (vispārējo tiesību aktu kārtības piemērošana, pamatojoties uz konkrētām nodokļu likmēm un reālas bāzes) patiešām būtu bijis iespējams 2003. finanšu gadā paaugstināt šo iemaksu par 77 miljoniem euro, proti, 11,06 %, kas atbilstu nodokļu iemaksai, piemērojot agrākos noteikumus, |
| --- | --- |

—

Francijas varas pārstāvji pēc tam konstatēja, ka saskaņā ar jaunajiem, spēkā esošajiem noteikumiem (vispārējo tiesību aktu kārtības piemērošana, pamatojoties uz konkrētām nodokļu likmēm un reālas bāzes) patiešām būtu bijis iespējams 2003. finanšu gadā paaugstināt šo iemaksu par 77 miljoniem euro, proti, 11,06 %, kas atbilstu nodokļu iemaksai, piemērojot agrākos noteikumus,

| — | šis paaugstinājuma procents tad tika piemērots faktiskajām nodokļu iemaksām, ko FT veicis laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam, |
| --- | --- |

—

šis paaugstinājuma procents tad tika piemērots faktiskajām nodokļu iemaksām, ko FT veicis laika periodā no 1991. līdz 2002. gadam,

| — | no šiem aprēķiniem izriet, ka FT nodokļu samazinājums laika periodā no 1994. līdz 2002. gadam sasniedz 798 miljonus euro. |
| --- | --- |

—

no šiem aprēķiniem izriet, ka FT nodokļu samazinājums laika periodā no 1994. līdz 2002. gadam sasniedz 798 miljonus euro.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu gads | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kopā |
| Fiktīva nodokļu piemērošana saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| Faktiska FT aplikšana ar nodokli | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Nodokļu samazinājums | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| Avots: Francijas varas pārstāvju atbilde 2004. gada 5. jūlijā. |

Miljonos EUR

Finanšu gads

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kopā

Fiktīva nodokļu piemērošana saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

Faktiska FT aplikšana ar nodokli

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Nodokļu samazinājums

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

Avots: Francijas varas pārstāvju atbilde 2004. gada 5. jūlijā.

| (59) | Ņemot vērā atšķirīgo informāciju, ko iesnieguši Francijas varas pārstāvji, Komisija šajā posmā nevar noteikt precīzu atgūstamās palīdzības summu, taču uzskata, ka FT saņēmis valsts palīdzību, kuras aptuvenais lielums ir no 798 līdz 1 140 miljoniem euro, plus procenti no brīža, kad palīdzība nonāca saņēmēja rīcībā, līdz tās atmaksas brīdim (25). Atgūstamās palīdzības precīzu summu Komisija, sadarbojoties ar Francijas varas pārstāvjiem, noteiks atmaksāšanas procedūras ietvaros un ne vēlāk kā līdz 2004. gada 1. novembrim. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā atšķirīgo informāciju, ko iesnieguši Francijas varas pārstāvji, Komisija šajā posmā nevar noteikt precīzu atgūstamās palīdzības summu, taču uzskata, ka FT saņēmis valsts palīdzību, kuras aptuvenais lielums ir no 798 līdz 1 140 miljoniem euro, plus procenti no brīža, kad palīdzība nonāca saņēmēja rīcībā, līdz tās atmaksas brīdim (25). Atgūstamās palīdzības precīzu summu Komisija, sadarbojoties ar Francijas varas pārstāvjiem, noteiks atmaksāšanas procedūras ietvaros un ne vēlāk kā līdz 2004. gada 1. novembrim.

| (60) | Noslēgumā, Komisija uzskata, ka īpašā profesijas nodokļa kārtība, kas FT tikusi piemērota laika periodā no 1994. līdz 2003. gadam, radījusi uzņēmumam vērā ņemamas priekšrocības, izmantojot valsts palīdzību, saskaņā ar kuru FT maksājis mazākus nodokļus, nekā tas būtu nepieciešams saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem. Šī valsts palīdzība, ko Francijas varas pārstāvji piešķīra uzņēmumam, pārkāpjot savu pienākumu par to iepriekš brīdināt, neatbilst Kopējam tirgum un ir atmaksājama. Komisija aicina Francijas varas pārstāvjus, ievērojot viņu pienākumu, lojāli sadarboties, strādāt kopā, lai noteiktu atmaksājamās palīdzības precīzu summu, |
| --- | --- |

(60)

Noslēgumā, Komisija uzskata, ka īpašā profesijas nodokļa kārtība, kas FT tikusi piemērota laika periodā no 1994. līdz 2003. gadam, radījusi uzņēmumam vērā ņemamas priekšrocības, izmantojot valsts palīdzību, saskaņā ar kuru FT maksājis mazākus nodokļus, nekā tas būtu nepieciešams saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem. Šī valsts palīdzība, ko Francijas varas pārstāvji piešķīra uzņēmumam, pārkāpjot savu pienākumu par to iepriekš brīdināt, neatbilst Kopējam tirgum un ir atmaksājama. Komisija aicina Francijas varas pārstāvjus, ievērojot viņu pienākumu, lojāli sadarboties, strādāt kopā, lai noteiktu atmaksājamās palīdzības precīzu summu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Francijas nelikumīgi piešķirtā valsts palīdzība France Télécom, piemērojot uzņēmumam īpašu profesijas nodokļa kārtību laika periodā no 1994. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (ko paredz Likumu Nr. 90-568 (18. pants) un Vispārējā nodokļu kodeksa 1654. pants) ir pretrunā ar EK līguma 88. panta 3. punktu un neatbilst Kopējam tirgum.

2. pants

1.   Francijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu no France Télécom 1. pantā definēto palīdzību.

2.   Parāda atgūšana nav atliekama un ir veicama saskaņā ar valsts tiesību aktu procedūru, ar nosacījumu, ka tā ļauj nekavējoties un efektīvi izpildīt šo lēmumu.

3.   Piedzenamajai palīdzības summai pieskaitāmi procenti no brīža, kad palīdzība nonāca saņēmēja rīcībā, līdz tās atmaksas brīdim.

4.   Procenti tiek aprēķināti saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu, kas attiecas uz Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma (26) 93. panta piemērošanai, īstenošanu.

3. pants

Divu mēnešu laikā, sākot no šā lēmuma izziņošanas brīža, Francijai ir jāinformē Komisija par pasākumiem, ko tā iecerējusi veikt un jau veikusi saskaņā ar šo lēmumu. Šim nolūkam Francijai ir jāizmanto šim lēmumam pievienotā anketa.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 2. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Frederik BOLKESTEIN

---

(1)  OV C 57, 12.3.2003., 5. lpp.

1

(2)  Skatīt lēmuma par procedūras uzsākšanu 1. līdz 8. punktu; tie uzskatāmi par neatņemamu šā lēmuma daļu.

2

(3)  OV C 57, 12.3.2003., 5. lpp. Turpmāk – “lēmums par procedūras uzsākšanu”.

3

(4)  Puse, kas vēlējās saglabāt savu konfidencialitāti.

4

(5)  Kuriem bija pievienota šo pašu organizāciju sūdzība, kas datēta ar 2003. gada 22. janvāri.

5

(6)  Sabiedrība LDCOM nosūtīja Komisijai erratum, kas tika nosūtīts Francijas varas pārstāvjiem 2003. gada 16. jūnijā.

6

LDCOM

erratum,

(7)  Sk. lēmuma par procedūras uzsākšanu 25.–33. punktu.

7

(8)  Turpretim tā bija pakļauta PVN maksājumiem kopš 1988. gada, sk. “Parlamenta ziņojumu par France Télécom aplikšanas ar vietējo nodokli sakārtošanu”, Valsts ieņēmumu dienests, 2001. gada novembris, 6. lpp.

8

France Télécom

(9)  Likuma Nr. 90-56818. pants, protams, uzrādīja Pasta un FT pakļautības principu kopējai nodokļu un nodevu sistēmai, taču precizēja, ka vispārējo tiesību piemērošana notiek “saskaņā ar šā likuma 19., 20. un 21. pantu”.

9

(10)  Likuma Nr. 90-56819. pants: “Līdz 1994. gada 1. janvārim Pasts un France Télécom tiek pakļauti tikai Valsts faktiski noteiktajiem nodokļiem un nodevām, kas stājās spēkā līdz ar šā likuma publicēšanas brīdi un atbilst valsts uzņēmējiem uzticēto jomu interesēm. No šā paša brīža France Télécom atskaitījumus pētniecības un attīstības civilajā budžetā pamatbudžeta labā katru gadu nosaka likums par valsts budžetu zināmas summas ietvaros, ko ik gadu aprēķina, piemērojot pamatsummai, kas 1989. gadā tika noteikta 13 700 miljonu franku apmērā, patēriņa preču cenu koeficientu, kas aprēķināts Nacionālajā ekonomisko pētījumu un statistikas pārvaldē.”

10

France Télécom

France Télécom

(11)  Ziņojums, ko 2001. gada novembrī Parlamentā iesniedza Valsts ieņēmumu dienests par France Télécom nodokļu sakārtošanu, norādīja, ka “tūlītēja France Télécom nodokļu kārtības sakārtošana attiecībā uz profesijas nodokli pie nemainīgas procentu likmes [proti, neatkarīgi no vietējo pašpārvalžu pieņemtajiem lēmumiem] novedīs uzņēmumu pie papildu nodokļu izmaksām aptuveni 198 miljonu euro apmērā”, sk. “Parlamenta ziņojums par France Télécom nodokļu sakārtošanu”, Valsts ieņēmumu dienests, 2001. gada novembris, 16. lpp.

11

France Télécom

France Télécom

France Télécom

(12)  2003. gada Likuma par Valsts budžetu 29. pants pilnībā sakārtoja FT nodokļu maksāšanas pienākumu attiecībā uz profesijas nodokli, sākot ar 2003. gada 1. janvāri. Sk. šajā sakarā Žila Karēza (Gilles Carrez) kunga Finanšu, ekonomikas un plānošanas komisijas vārdā iesniegto ziņojumu par 2003. gada Valsts budžeta likumprojektu, kas tika iesniegts Nacionālajai asamblejai 2002. gada 14. oktobrī.

12

Gilles Carrez

(13)  Sīkākai informācijai sk. uzsākšanas procedūras lēmuma III sadaļu.

13

(14)  Tiesa tiešām paudusi uzskatu, ka sociālo nodokļu samazināšanu attiecībā uz ģimenes pabalstiem nevar “kompensēt” papildu atskaitījumi bezdarbnieku fonda nodrošināšanai. Sk. Eiropas Kopienu Tiesas 1974. gada 2. jūlija lēmums, Lieta 173-73, Itālijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1974] Rec. 709, 34. apsvērums: “Arguments, saskaņā ar kuru inkriminēto nodokļu samazinājumu nevarētu uzskatīt par “Valsts palīdzību”, jo ieņēmumu zaudējums, kas no tā izriet, tiktu kompensēts no līdzekļiem, kas iegūti no iemaksām bezdarbnieku fonda nodrošinājumam, neiztur kritiku”. Sk. arī Komisijas 2001. gada 11. decembra Lēmumu 2002/581/EK attiecībā uz nodokļu pasākumiem, ko Itālija sniegusi banku labā, saskaņā ar kuru “selektīvu pasākumu varētu attaisnot ar tā specifisko darbību, nevis ar citu selektīvu pasākumu klātbūtni” (OV L 184, 13.7.2002., 27. lpp., 35. apsvērums).

14

Itālijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju

(15)  FT bija jāmaksā pamatbudžeta labā summa, ko katru gadu noteica Likums par Valsts budžetu “gadskārtējās summas ietvaros, kas tika aprēķināta, piemērojot 1989. gadā noteiktajai pamatsummai – 13 700 miljoniem franku – patēriņa cenu izmaiņas koeficientu, kas aprēķināts Nacionālajā ekonomisko pētījumu un statistikas pārvaldē ” (Likuma Nr. 90-568 19. pants).

15

(16)  Ņemot vērā faktu, ka procedūra tika uzsākta vienīgi jautājumā par profesijas nodokli, nevis par zemes nodokli vai uzņēmumu nodokli, šis lēmums attiecas vienīgi uz profesijas nodokli. Katrā gadījumā attiecīgajā laika periodā jebkurš cits Francijas valsts sankcionēts atbrīvojums no nodokļiem FT labā būtu dzēšams ar šā lēmuma datumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts) 15. pantu par EK līguma 93. panta piemērošanas izmaiņām (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

16

(17)  Lieta 173-73, jau minēta.

17

(18)  Likumu Nr. 90-568, tā paša panta un tās pašas sadaļas ar nosaukumu “Nodokļi” ietvaros, paredz, ka FT nav jāmaksā nodokļi, izņemot Valsts noteiktos, un ka FT ir jāmaksā atskaitījums pamatbudžeta labā, abi minētie noteikumi attiecas uz vienu un to pašu laika periodu.

18

(19)  Pirmās instances tiesas 1995. gada 8. jūnija lēmums, Lieta T-459/93, Siemens SA pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1995] Rec. II-1675.

19

Siemens SA pret Eiropas Kopienu Komisiju

(20)  Pirmās instances tiesas 2000. gada 15. jūnija lēmums, Apvienotās lietas T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 līdz 607/97, T-1/97, T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98, Alzetta Mauro un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2000] Rec. II-2319,141. un tam sekojošie punkti, Eiropas Kopienu Tiesas 1994. gada 9. augusta lēmums, Lieta C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA pret Office National du Ducroire un Beļģijas Valsti, [1994] Rec. I-3829.

20

Alzetta Mauro un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju

Namur-Les Assurances du Crédit SA pret Office National du Ducroire un Beļģijas Valsti

(21)  Pirmās instances tiesas 2002. gada 30. aprīļa lēmums, Apvienotās lietas T-195/01 un T-207/01, Gibraltāra valdība pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2002] Rec. II-2309, 130. punkts.

21

Gibraltāra valdība pret Eiropas Kopienu Komisiju

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta d) punktu “palīdzības shēma” ir: visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu palīdzību uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai noteiktā apmērā var piešķirt palīdzību, kas nav saistīta ar kādu konkrētu projektu.

22

(23)  Pirmās instances tiesas 2003. gada 10. aprīļa lēmums, Lieta T-369/00, Luarē departaments pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2003] 81. un tam sekojošie punkti.

23

Luarē departaments pret Eiropas Kopienu Komisiju

(24)  Un patiešām, saskaņā ar Tiesas atzinumu “Komisija, nosūtot kādai no dalībvalstīm lūgumu sniegt informāciju konkrētā jautājumā, informē pēdējo, ka tās rīcībā ir informācija attiecībā uz šķietami nelikumīgu palīdzību un ka vajadzības gadījumā šo palīdzību nāksies atmaksāt”; “šādi lūguma sniegt informāciju vienkāršais raksturs nenozīmē, ka tam nav juridiska pamata kā pasākumam, kas var pārtraukt noilguma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu”, sk. Lietas T-369/00, jau minēta, 79. un 82. punktu.

24

(25)  Tas ir, neatņemot Francijas varas pārstāvjiem iespēju parāda piedzīšanas laikā saskaņā ar likumdošanu “vajadzības gadījumā atgūt zināmas summas, saskaņā ar iekšējo likumdošanu ar nosacījumu, ka šīs iekšējās likumdošanas piemērošana nepadara par praktiski neiespējamu minētā parāda piedzīšanu vai nav diskriminējoša attiecībā uz līdzīgiem gadījumiem, ko pārvalda iekšējā likumdošana” (Lieta T-459/93, jau minēta).

25

(26)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

26

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 13. oktobris)

par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar aizdomām par ļoti patogēnu putnu gripu Rumānijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4068)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/710/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. pantu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir mājputnu un putnu vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku un cilvēku veselību, un strauji samazināt putnkopības nozares rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt ar dzīvu mājputnu un mājputnu produktu starptautisko tirdzniecību. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir mājputnu un putnu vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku un cilvēku veselību, un strauji samazināt putnkopības nozares rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt ar dzīvu mājputnu un mājputnu produktu starptautisko tirdzniecību.

| (2) | Rumānija 2005. gada 12. oktobrī informēja Komisiju par klīniskā gadījumā iegūta H5 putnu gripas vīrusa izolēšanu. Klīniskā aina raisa aizdomas par ļoti patogēnu putnu gripu, kamēr vēl tiek noteikts neiraminidāzes (N) tips un patogenitātes indekss. |
| --- | --- |

(2)

Rumānija 2005. gada 12. oktobrī informēja Komisiju par klīniskā gadījumā iegūta H5 putnu gripas vīrusa izolēšanu. Klīniskā aina raisa aizdomas par ļoti patogēnu putnu gripu, kamēr vēl tiek noteikts neiraminidāzes (N) tips un patogenitātes indekss.

| (3) | Tādēļ, ņemot vērā apdraudējumu dzīvnieku veselībai no slimības ievazāšanas Kopienā, vajadzētu nekavējoties apturēt dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu, dzīvu putnu, kas nav mājputni, un šo sugu inkubējamu olu importu no Rumānijas. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ, ņemot vērā apdraudējumu dzīvnieku veselībai no slimības ievazāšanas Kopienā, vajadzētu nekavējoties apturēt dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu, dzīvu putnu, kas nav mājputni, un šo sugu inkubējamu olu importu no Rumānijas.

| (4) | Tā kā no Rumānijas drīkst ievest medību trofejas, olas lietošanai pārtikā un neapstrādātas spalvas, jāaptur arī šo produktu ievešana Kopienā sakarā ar dzīvnieku veselības apdraudējumu. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā no Rumānijas drīkst ievest medību trofejas, olas lietošanai pārtikā un neapstrādātas spalvas, jāaptur arī šo produktu ievešana Kopienā sakarā ar dzīvnieku veselības apdraudējumu.

| (5) | Turklāt jāaptur svaigas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu gaļas imports un gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šo sugu gaļas vai to satur, imports Kopienā no Rumānijas. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt jāaptur svaigas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu gaļas imports un gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šo sugu gaļas vai to satur, imports Kopienā no Rumānijas.

| (6) | Jāturpina atļaut daži produkti, kas iegūti no putniem, kuri nokauti līdz 2005. gada 1. augustam, ņemot vērā slimības inkubācijas periodu. |
| --- | --- |

(6)

Jāturpina atļaut daži produkti, kas iegūti no putniem, kuri nokauti līdz 2005. gada 1. augustam, ņemot vērā slimības inkubācijas periodu.

| (7) | Komisijas Lēmumā 2005/432/EK, ar ko paredz veterināros noteikumus un veterināro sertifikātu paraugus to gaļas produktu ievešanai no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un atceļ Lēmumus 97/41/EK, 97/221/EK un 97/222/EK (3), ir paredzēts to trešu valstu saraksts, no kurām dalībvalstīs var atļaut ievest gaļas produktus, un ir noteikti apstrādes režīmi, kas tiek uzskatīti par efektīviem attiecīgo patogēnu inaktivēšanai. Lai novērstu draudus izplatīt slimību ar šādiem produktiem, jāveic attiecīga apstrāde atkarībā no izcelsmes valsts sanitārā stāvokļa un atkarībā no tā, no kādām sugām produkts ir iegūts. Tādēļ ir lietderīgi turpināt atļaut no Rumānijas importēt tos mājputnu gaļas produktus, kas viscaur apstrādāti vismaz 70 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Lēmumā 2005/432/EK, ar ko paredz veterināros noteikumus un veterināro sertifikātu paraugus to gaļas produktu ievešanai no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un atceļ Lēmumus 97/41/EK, 97/221/EK un 97/222/EK (3), ir paredzēts to trešu valstu saraksts, no kurām dalībvalstīs var atļaut ievest gaļas produktus, un ir noteikti apstrādes režīmi, kas tiek uzskatīti par efektīviem attiecīgo patogēnu inaktivēšanai. Lai novērstu draudus izplatīt slimību ar šādiem produktiem, jāveic attiecīga apstrāde atkarībā no izcelsmes valsts sanitārā stāvokļa un atkarībā no tā, no kādām sugām produkts ir iegūts. Tādēļ ir lietderīgi turpināt atļaut no Rumānijas importēt tos mājputnu gaļas produktus, kas viscaur apstrādāti vismaz 70 °C temperatūrā.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dalībvalstis pārtrauc šādu produktu importu no Rumānijas teritorijas:

| — | dzīvi mājputni, skrējējputni, saimniecībā audzēti un savvaļas medījami putni, dzīvi putni, kas nav mājputni, kā noteikts Lēmuma 2000/666/EK 1. panta trešajā ievilkumā, tostarp putni, kas pavada savus saimniekus (lolojumputni), un šo sugu inkubējamas olas, |
| --- | --- |

—

dzīvi mājputni, skrējējputni, saimniecībā audzēti un savvaļas medījami putni, dzīvi putni, kas nav mājputni, kā noteikts Lēmuma 2000/666/EK 1. panta trešajā ievilkumā, tostarp putni, kas pavada savus saimniekus (lolojumputni), un šo sugu inkubējamas olas,

| — | mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu svaigu gaļu, |
| --- | --- |

—

mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu svaigu gaļu,

| — | gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šo sugu gaļas vai to satur, |
| --- | --- |

—

gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šo sugu gaļas vai to satur,

| — | neapstrādāta lolojumdzīvnieku barība un neapstrādātas barības vielas, kas satur jebkādas šo sugu daļas, |
| --- | --- |

—

neapstrādāta lolojumdzīvnieku barība un neapstrādātas barības vielas, kas satur jebkādas šo sugu daļas,

| — | olas lietošanai pārtikā, |
| --- | --- |

—

olas lietošanai pārtikā,

| — | neapstrādātas jebkādu putnu medību trofejas un |
| --- | --- |

—

neapstrādātas jebkādu putnu medību trofejas un

| — | neapstrādātas spalvas un spalvu daļas. |
| --- | --- |

—

neapstrādātas spalvas un spalvu daļas.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis atļauj ievest produktus, ko aptver 1. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums un kas iegūti no putniem, kuri nokauti līdz 2005. gada 1. augustam.

3.   Veterinārajās apliecībās/tirdzniecības pavadzīmēs, kas pievienotas 2. punktā minētajiem produktiem, atbilstīgi sugai ietver šādu tekstu:

“Svaiga mājputnu gaļa/svaiga skrējējputnu gaļa/svaiga gaļa no savvaļas medījamiem putniem/svaiga gaļa no saimniecībā audzētiem medījamiem putniem/gaļas produkts, kas sastāv no mājputnu, skrējējputnu, savvaļas vai saimniecībā audzētu medījamu putnu gaļas vai to satur/gaļas izstrādājums, kas sastāv no mājputnu, skrējējputnu, savvaļas vai saimniecībā audzētu medījamu putnu gaļas vai to satur/neapstrādāta lolojumdzīvnieku barība un neapstrādātas barības vielas, kas satur jebkādas mājputnu, skrējējputnu, savvaļas vai saimniecībā audzētu medījamu putnu daļas (4), kas iegūta no putniem, kuri nokauti līdz 2005. gada 1. augustam un saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2005/710/EK 1. panta 2. punktu.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis atļauj ievest gaļas produktus, kas sastāv no mājputnu, skrējējputnu, savvaļas vai saimniecībā audzētu medījamu putnu gaļas vai to satur, ja šo sugu gaļa ir tikusi pakļauta vismaz vienam no īpašās apstrādes veidiem, kuri minēti Komisijas Lēmuma 2005/4432/EEK II pielikuma IV daļas B, C vai D punktā.

2. pants

Dalībvalstis nodrošina, lai, ievedot apstrādātas spalvas vai spalvu daļas, sūtījumam tiktu pievienota tirdzniecības pavadzīme, kurā norādīts, ka apstrādātās spalvas vai spalvu daļas ir tikušas apstrādātas ar tvaika plūsmu vai kādu citu metodi, kas nodrošina to, ka patogēni netiek pārnēsāti.

Tomēr šāda tirdzniecības pavadzīme nav vajadzīga attiecībā uz apstrādātām dekoratīvām spalvām, apstrādātām spalvām, ko ceļotāji pārvadā savām personiskām vajadzībām, vai apstrādātu spalvu sūtījumiem privātpersonām nerūpnieciskiem nolūkiem.

3. pants

Dalībvalstis groza pasākumus, ko tās piemēro importam, lai tie būtu saskaņā ar šo lēmumu, un noteiktos pasākumus nekavējoties attiecīgi publisko. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.

4. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2006. gada 30. aprīlim.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.; labotā versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 151, 14.6.2005., 3. lpp.

3

(4)  Nevajadzīgo svītrot.”

4

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/44

---

EK UN EBTA APVIENOTĀS KOMITEJAS FORMALITĀŠU VIENKĀRŠOŠANA PREČU TIRDZNIECĪBĀ LĒMUMS NR. 1/2005

(2005. gada 4. oktobris),

ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā

(2005/711/EK)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1987. gada 20. maija Konvenciju par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā (1) (turpmāk – “Konvencija”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Gatavojoties Eiropas Savienības paplašināšanās kārtai attiecībā uz Rumānijas pievienošanās, tirdzniecība ar šo valsti tiktu sekmēta, vienkāršojot formalitātes, kas ietekmē preču tirdzniecību starp Rumāniju un Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju. |
| --- | --- |

(1)

Gatavojoties Eiropas Savienības paplašināšanās kārtai attiecībā uz Rumānijas pievienošanās, tirdzniecība ar šo valsti tiktu sekmēta, vienkāršojot formalitātes, kas ietekmē preču tirdzniecību starp Rumāniju un Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju.

| (2) | Lai īstenotu minēto vienkāršošanu, Rumānija ir jāuzaicina pievienoties Konvencijai, |
| --- | --- |

(2)

Lai īstenotu minēto vienkāršošanu, Rumānija ir jāuzaicina pievienoties Konvencijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Konvencijas 11.a pantu Rumānija vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienības Padomi un Rumāniju, kas pievienota šā lēmuma pielikumā, tiek uzaicināta pievienoties šai Konvencijai no 2006. gada 1. janvāra.

2. pants

Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Bāzelē, 2005. gada 4. oktobrī

Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Rudolf DIETRICH

---

(1)  OV L 134, 22.5.1987., 2. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2/95 (OV L 117, 14.5.1996., 18. lpp.).

1

---

Godātais kungs!

Man ir tas gods Jūs informēt par EK un EBTA Apvienotās komitejas “Formalitāšu vienkāršošana preču tirdzniecībā”2005. gada 4. oktobra Lēmumu Nr. 1/2005, ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā.

Rumānijas pievienošanās Konvencijai var stāties spēkā, saskaņā ar šīs Konvencijas 11.a pantu Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariātā iesniedzot pievienošanās dokumentu un Konvencijas teksta tulkojumu Rumānijas oficiālajā valodā.

Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

Ģenerālsekretārs,

Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāts

Rumānija,

ievērojot EK un EBTA Apvienotās komitejas “Formalitāšu vienkāršošana preču tirdzniecībā”2005. gada 4. oktobra Lēmumu Nr. 1/2005, ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par formalitāšu vienkāršošanu preču tirdzniecībā,

vēloties kļūt par šīs Konvencijas līgumslēdzēju pusi,

AR ŠO PAZIŅO

par tās pievienošanos Konvencijai;

par to, ka tā pievieno šim dokumentam Konvencijas tulkojumu Rumānijas oficiālajā valodā;

par to, ka tā piekrīt visiem ieteikumiem un lēmumiem, ko EK un EBTA Apvienotā komiteja “Formalitāšu vienkāršošana preču tirdzniecībā” varētu pieņemt laikā no 2005. gada 4. oktobra līdz dienai, kad stājas spēkā Rumānijas pievienošanās saskaņā ar Konvencijas 11.a pantu.

...

Rumānijas vārdā —

---

| 14.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 269/46

---

EK UN EBTA APVIENOTĀS KOMITEJAS KOPĪGAIS TRANZĪTS LĒMUMS Nr. 5/2005

(2005. gada 4. oktobris),

ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru

(2005/712/EK)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (1) (turpmāk – “Konvencija”), un jo īpaši tās 15. panta 3. punkta e) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Tirdzniecības veicināšanu ar Rumāniju var atvieglot, vienkāršojot formalitātes, kas jāpilda, veicot preču tirdzniecību starp šo valsti un Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju. |
| --- | --- |

(1)

Tirdzniecības veicināšanu ar Rumāniju var atvieglot, vienkāršojot formalitātes, kas jāpilda, veicot preču tirdzniecību starp šo valsti un Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju.

| (2) | Lai īstenotu minēto vienkāršošanu, Rumānija ir jāuzaicina pievienoties Konvencijai, |
| --- | --- |

(2)

Lai īstenotu minēto vienkāršošanu, Rumānija ir jāuzaicina pievienoties Konvencijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Konvencijas 15.a pantu Rumānija vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienības Padomi un Rumāniju, kas pievienota šā lēmuma pielikumā, tiek uzaicināta pievienoties šai Konvencijai no 2006. gada 1. janvāra.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Bāzelē, 2005. gada 4. oktobrī

Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Rudolf DIETRICH

---

(1)  OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 4/2005 (OV L 225, 31.8.2005., 29. lpp.).

1

---

Godātais kungs!

Man ir tas gods Jūs informēt par EK un EBTA Apvienotās komitejas “Kopīgais tranzīts”2005. gada 4. oktobra Lēmumu Nr. 5/2005, ar ko Rumāniju uzaicina kļūt par līgumslēdzēju pusi 1987. gada 20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru.

Rumānijas pievienošanās Konvencijai var stāties spēkā, saskaņā ar šīs Konvencijas 15.a pantu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā iesniedzot pievienošanās dokumentu un Konvencijas tulkojumu Rumānijas oficiālajā valodā.

Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

Ģenerālsekretārs,

Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts

Rumānija,

ievērojot EK un EBTA Apvienotās komitejas “Kopīgais tranzīts”2005. gada 4. oktobra Lēmumu Nr. 5/2005, ar ko Rumāniju uzaicina pievienoties 1987. gada 20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru,

vēloties kļūt par šīs Konvencijas līgumslēdzēju pusi,

AR ŠO PAZIŅO

par tās pievienošanos Konvencijai;

par to, ka tā pievieno šim dokumentam Konvencijas tulkojumu Rumānijas oficiālajā valodā;

par to, ka tā piekrīt visiem ieteikumiem un lēmumiem, ko EK un EBTA Apvienotā komiteja “Kopīgais tranzīts” varētu pieņemt laikā no 2005. gada 4. oktobra līdz dienai, kad stājas spēkā Rumānijas pievienošanās saskaņā ar Konvencijas 15.a pantu.

...

Rumānijas vārdā —

---