# Eiropas Savienības L 240/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 240 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 16. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 240

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 16. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1487/2005 (2005. gada 12. septembris), ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1488/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 17 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1489/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. septembra | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1490/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko groza Regulā (EK) Nr. 1462/2005 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru | 22 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1491/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 5. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005 | 24 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1492/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1493/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 33 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1494/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 35 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1495/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1166/2005 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Francijas intervences aģentūras rīcībā esošās kukurūzas tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 36 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1496/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1168/2005 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošās kukurūzas tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 37 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1497/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko labo Padomes un Komisijas Lēmumu 2005/430/EK, Euratom par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses | 38 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1498/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras | 39 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1499/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot pikšas ICES I, II zonā (Norvēģijas ūdeņi) | 40 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1500/2005 (2005. gada 15. septembris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā | 42 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1501/2005 (2005. gada 15. septembris) par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā | 43 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā | 44 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1487/2005 (2005. gada 12. septembris), ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1488/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

17

Komisijas Regula (EK) Nr. 1489/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. septembra

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 1490/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko groza Regulā (EK) Nr. 1462/2005 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru

22

Komisijas Regula (EK) Nr. 1491/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 5. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005

24

Komisijas Regula (EK) Nr. 1492/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 1493/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

33

Komisijas Regula (EK) Nr. 1494/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

35

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1495/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1166/2005 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Francijas intervences aģentūras rīcībā esošās kukurūzas tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

36

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1496/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1168/2005 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošās kukurūzas tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

37

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1497/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko labo Padomes un Komisijas Lēmumu 2005/430/EK, Euratom par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses

Euratom

38

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1498/2005 (2005. gada 15. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras

39

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1499/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot pikšas ICES I, II zonā (Norvēģijas ūdeņi)

ICES

40

Komisijas Regula (EK) Nr. 1500/2005 (2005. gada 15. septembris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

42

Komisijas Regula (EK) Nr. 1501/2005 (2005. gada 15. septembris) par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā

43

Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2005 (2005. gada 15. septembris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

44

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 20. oktobris) par valsts atbalstu C 38/03, ko ieviesusi Spānija papildu pārstrukturēšanas atbalsts Spānijas valsts kuģu būvētavām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3918)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 20. oktobris) par valsts atbalstu C 38/03, ko ieviesusi Spānija papildu pārstrukturēšanas atbalsts Spānijas valsts kuģu būvētavām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3918)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3918)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1487/2005

(2005. gada 12. septembris),

ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ir iesniegusi Komisija,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija 2005. gada 15. martā ar Regulu (EK) Nr. 426/2005 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2005. gada 15. martā ar Regulu (EK) Nr. 426/2005 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam Kopienā.

| (2) | Tiek atgādināts, ka dempinga un zaudējumu izmeklēšanas laikposms (“IP”) aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. Tendenču pārbaude saistībā ar zaudējumu novērtējumu aptvēra laikposmu no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“pārskata laikposms”). |
| --- | --- |

(2)

Tiek atgādināts, ka dempinga un zaudējumu izmeklēšanas laikposms (“IP”) aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. Tendenču pārbaude saistībā ar zaudējumu novērtējumu aptvēra laikposmu no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“pārskata laikposms”).

2.   Turpmākā procedūra

| (3) | Pēc pagaidu antidempinga maksājuma ieviešanas attiecībā uz dažu apstrādātu poliestera pavedienu veidu importu no ĶTR visām iesaistītajām personām atklāja faktus un apsvērumus, kas bija pagaidu regulas pamatā. Visām personām deva iespēju noteiktā laika posmā sniegt paziņojumus attiecībā uz šiem atzinumiem. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pagaidu antidempinga maksājuma ieviešanas attiecībā uz dažu apstrādātu poliestera pavedienu veidu importu no ĶTR visām iesaistītajām personām atklāja faktus un apsvērumus, kas bija pagaidu regulas pamatā. Visām personām deva iespēju noteiktā laika posmā sniegt paziņojumus attiecībā uz šiem atzinumiem.

| (4) | Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas atsauksmes. Personām, kas to pieprasīja, bija arī iespēja izteikt savu viedokli mutiski. Komisija izpētīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Atsauksmes, ko mutiski un rakstiski izteica attiecīgās personas, tika pārbaudītas, un pēc vajadzības provizoriskie secinājumi tika attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(4)

Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas atsauksmes. Personām, kas to pieprasīja, bija arī iespēja izteikt savu viedokli mutiski. Komisija izpētīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Atsauksmes, ko mutiski un rakstiski izteica attiecīgās personas, tika pārbaudītas, un pēc vajadzības provizoriskie secinājumi tika attiecīgi grozīti.

| (5) | Turklāt Komisija atklāja visus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgā antidempinga maksājuma ieviešanu un to summu galīgo iekasēšanu, kuras rezervētas, piemērojot pagaidu maksājumu. Ieinteresētajām personām arī deva laiku, kurā tās pēc minētā paziņojuma varēja iesniegt savas atsauksmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida atsauksmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā priekšlikums par galīgo antidempinga maksājumu tika attiecīgi grozīts. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Komisija atklāja visus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgā antidempinga maksājuma ieviešanu un to summu galīgo iekasēšanu, kuras rezervētas, piemērojot pagaidu maksājumu. Ieinteresētajām personām arī deva laiku, kurā tās pēc minētā paziņojuma varēja iesniegt savas atsauksmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida atsauksmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā priekšlikums par galīgo antidempinga maksājumu tika attiecīgi grozīts.

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS

| (6) | Jāatgādina, ka pagaidu regulas 11. apsvērumā attiecīgais produkts definēts kā apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumi, kas austi no sintētisko šķiedru pavedieniem un kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu vai neteksturētu, krāsotu vai apdrukātu poliestera pavedienu. Ar šo precizē, ka pat tad, ja šo produktu parasti izmanto apģērbu ražošanā, t. i., inter alia apģērbu oderu un siltu vējjaku, sporta apģērba, slēpošanas tērpu, apakšveļas un dažādu aksesuāru izgatavošanai, to gan mazākā apmērā var izmantot arī citiem nolūkiem. Tādēļ visi iepriekš aprakstītie poliestera pavedienu audumi ir iekļauti produkta definīcijā, neskatoties uz to gala pielietojumu. Pielietojot attiecīgo produktu vienādi vai otrādi, tā tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības nemainās, un tādēļ atšķirības pielietojumā neietekmē attiecīgā produkta definīciju. |
| --- | --- |

(6)

Jāatgādina, ka pagaidu regulas 11. apsvērumā attiecīgais produkts definēts kā apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumi, kas austi no sintētisko šķiedru pavedieniem un kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu vai neteksturētu, krāsotu vai apdrukātu poliestera pavedienu. Ar šo precizē, ka pat tad, ja šo produktu parasti izmanto apģērbu ražošanā, t. i., inter alia apģērbu oderu un siltu vējjaku, sporta apģērba, slēpošanas tērpu, apakšveļas un dažādu aksesuāru izgatavošanai, to gan mazākā apmērā var izmantot arī citiem nolūkiem. Tādēļ visi iepriekš aprakstītie poliestera pavedienu audumi ir iekļauti produkta definīcijā, neskatoties uz to gala pielietojumu. Pielietojot attiecīgo produktu vienādi vai otrādi, tā tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības nemainās, un tādēļ atšķirības pielietojumā neietekmē attiecīgā produkta definīciju.

| (7) | Apstiprina arī to, ka balti krāsoti audumi ietilpst produkta definīcijā. Tomēr šos audumus jāšķir no nebalināta auduma, kas tiek austs no sintētisko šķiedru pavedieniem (saukts arī par pelēko audumu [grey fabrics]) un tiek veidots pēc aušanas, bet pirms krāsošanas, un kas ir attiecīgā produkta izejviela. Tādēļ pēdējais nav iekļauts produkta definīcijā. Tā kā baltā krāsā krāsoti audumi, kas minēti iepriekš, atbilst KN kodiem ex 5407 51 00, ex 5407 61 10, un ex 5407 69 10, minētie KN kodi bija jāpievieno šīs regulas rezolutīvajā daļā. |
| --- | --- |

(7)

Apstiprina arī to, ka balti krāsoti audumi ietilpst produkta definīcijā. Tomēr šos audumus jāšķir no nebalināta auduma, kas tiek austs no sintētisko šķiedru pavedieniem (saukts arī par pelēko audumu [grey fabrics]) un tiek veidots pēc aušanas, bet pirms krāsošanas, un kas ir attiecīgā produkta izejviela. Tādēļ pēdējais nav iekļauts produkta definīcijā. Tā kā baltā krāsā krāsoti audumi, kas minēti iepriekš, atbilst KN kodiem ex 5407 51 00, ex 5407 61 10, un ex 5407 69 10, minētie KN kodi bija jāpievieno šīs regulas rezolutīvajā daļā.

| (8) | Visbeidzot, apstiprina arī to, ka attiecīgais produkts jānošķir no austa dažādu krāsu poliestera pavedienu auduma, kurā krāsotais pavediens tiek ieausts audumā, veidojot rakstu. Tā kā izmantotās izejvielas ir atšķirīgas (iepriekš krāsota dzija), bet dizains tiek iegūts ar aušanas, nevis apdrukāšanas vai krāsošanas palīdzību, arī iepriekšminētā produkta fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības ir atšķirīgas. Turklāt parasti šāda veida apstrādātu audumu izmanto mīksto mēbeļu apdarē, turpretī attiecīgo produktu lielākoties izmanto apģērbu izgatavošanai. |
| --- | --- |

(8)

Visbeidzot, apstiprina arī to, ka attiecīgais produkts jānošķir no austa dažādu krāsu poliestera pavedienu auduma, kurā krāsotais pavediens tiek ieausts audumā, veidojot rakstu. Tā kā izmantotās izejvielas ir atšķirīgas (iepriekš krāsota dzija), bet dizains tiek iegūts ar aušanas, nevis apdrukāšanas vai krāsošanas palīdzību, arī iepriekšminētā produkta fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības ir atšķirīgas. Turklāt parasti šāda veida apstrādātu audumu izmanto mīksto mēbeļu apdarē, turpretī attiecīgo produktu lielākoties izmanto apģērbu izgatavošanai.

| (9) | Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka antidempinga pasākumi nav jāattiecina uz apstrādātiem poliestera pavedienu audumiem (“APPA”), ko izmanto mēbeļu vai mājas telpu dekorēšanai. Viena ieinteresētā persona, kas importē poliestera audumus lietussargiem, turklāt iebilda, ka šo importēto audumu pielietojums ir atšķirīgs un svara atšķirības dēļ tas nav piemērots apģērbu ražošanai. |
| --- | --- |

(9)

Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka antidempinga pasākumi nav jāattiecina uz apstrādātiem poliestera pavedienu audumiem (“APPA”), ko izmanto mēbeļu vai mājas telpu dekorēšanai. Viena ieinteresētā persona, kas importē poliestera audumus lietussargiem, turklāt iebilda, ka šo importēto audumu pielietojums ir atšķirīgs un svara atšķirības dēļ tas nav piemērots apģērbu ražošanai.

| (10) | Izmeklēšanā patiesi apstiprinājās, ka noteiktu attiecīgo produkta daļu, lai gan mazākā apjomā, izmanto mēbeļu un telpu dekorēšanā. Tomēr šiem audumiem, neskatoties uz atšķirībām vairākos faktoros, tostarp krāsā, pavedienu izmērā un apstrādē, ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības kā apģērbā izmantojamiem audumiem. Tādēļ secina, ka tie nav jāizslēdz no produkta definīcijas. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšanā patiesi apstiprinājās, ka noteiktu attiecīgo produkta daļu, lai gan mazākā apjomā, izmanto mēbeļu un telpu dekorēšanā. Tomēr šiem audumiem, neskatoties uz atšķirībām vairākos faktoros, tostarp krāsā, pavedienu izmērā un apstrādē, ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības kā apģērbā izmantojamiem audumiem. Tādēļ secina, ka tie nav jāizslēdz no produkta definīcijas.

| (11) | Viena ieinteresētā persona iebilda, ka cena un kvalitāte ievērojami atšķiras atkarībā no produkta pielietojuma, proti, pielietojums lētu apģērbu oderējumam vai augstvērtīgu apģērbu izejmateriālam, tādēļ šos produktus nevajadzētu uzskatīt par vienu un to pašu attiecīgo produktu. |
| --- | --- |

(11)

Viena ieinteresētā persona iebilda, ka cena un kvalitāte ievērojami atšķiras atkarībā no produkta pielietojuma, proti, pielietojums lētu apģērbu oderējumam vai augstvērtīgu apģērbu izejmateriālam, tādēļ šos produktus nevajadzētu uzskatīt par vienu un to pašu attiecīgo produktu.

| (12) | Jāatgādina, ka atšķirības veida un cenas ziņā tika apzinātas ar izmeklēšanas nolūkiem noteiktu produktu kontroles numuru (PKN) palīdzību, lai nodrošinātu to, ka salīdzināti tiek tikai līdzīgi produkti. |
| --- | --- |

(12)

Jāatgādina, ka atšķirības veida un cenas ziņā tika apzinātas ar izmeklēšanas nolūkiem noteiktu produktu kontroles numuru (PKN) palīdzību, lai nodrošinātu to, ka salīdzināti tiek tikai līdzīgi produkti.

| (13) | Pagaidu regulas 15. apsvērumā norādīts, ka Komisija bija atklājusi, ka Kopienas ražošanas nozares ražotie APPA, ko pārdod Kopienas tirgū, un attiecīgajās valstīs ražotie APPA, ko eksportē uz Kopienu, ir līdzīgi produkti, jo nav konstatētas atšķirības dažādu pastāvošo veidu fizikālajās un ķīmiskajās pamatīpašībās un pielietojumā. |
| --- | --- |

(13)

Pagaidu regulas 15. apsvērumā norādīts, ka Komisija bija atklājusi, ka Kopienas ražošanas nozares ražotie APPA, ko pārdod Kopienas tirgū, un attiecīgajās valstīs ražotie APPA, ko eksportē uz Kopienu, ir līdzīgi produkti, jo nav konstatētas atšķirības dažādu pastāvošo veidu fizikālajās un ķīmiskajās pamatīpašībās un pielietojumā.

| (14) | Tā kā par attiecīgā produkta un līdzīgā produkta definīcijām netika saņemtas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 11. līdz 16. apsvēruma saturu un pagaidu secinājumus. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā par attiecīgā produkta un līdzīgā produkta definīcijām netika saņemtas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 11. līdz 16. apsvēruma saturu un pagaidu secinājumus.

C.   PROCEDŪRĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS

| (15) | Viena ieinteresētā persona pieprasīja publicēt datus par Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, lai ieinteresētās personas varētu novērtēt, vai ir ievērotas noteiktās prasības. Kā noteikts pagaidu regulas 8. apsvēruma a) punktā, Kopienas ražotāji saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem pieprasīja nepublicēt informāciju par tiem, jo citādi attiecībā uz viņiem tiktu radīta negatīva ietekme. Tā kā daži no tiem iepērk poliestera pavedienus (to galvenā izejviela) no Ķīnas piegādātājiem, pastāv pretdarbības risks. Tika konstatēts, ka to pieprasījums ir pietiekami pamatots, un to atbalstīja. |
| --- | --- |

(15)

Viena ieinteresētā persona pieprasīja publicēt datus par Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, lai ieinteresētās personas varētu novērtēt, vai ir ievērotas noteiktās prasības. Kā noteikts pagaidu regulas 8. apsvēruma a) punktā, Kopienas ražotāji saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem pieprasīja nepublicēt informāciju par tiem, jo citādi attiecībā uz viņiem tiktu radīta negatīva ietekme. Tā kā daži no tiem iepērk poliestera pavedienus (to galvenā izejviela) no Ķīnas piegādātājiem, pastāv pretdarbības risks. Tika konstatēts, ka to pieprasījums ir pietiekami pamatots, un to atbalstīja.

D.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (16) | Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšanā 49 ražotāji eksportētāji no ĶTR par sevi ziņoja un pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Katrs atsevišķs TER pieteikums tika analizēts attiecībā uz pieciem minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšanā 49 ražotāji eksportētāji no ĶTR par sevi ziņoja un pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Katrs atsevišķs TER pieteikums tika analizēts attiecībā uz pieciem minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem.

| (17) | Pamatojoties uz šo, kā noteikts pagaidu regulas 23. apsvērumā, 25 uzņēmumi veiksmīgi pierādīja, ka tie atbilst pieciem attiecīgajiem TER kritērijiem. Pārējiem uzņēmumiem TER nevarēja piešķirt, jo 10 no tiem pietiekami nesadarbojās izmeklēšanā un nesniedza nepieciešamo pieprasīto informāciju, bet attiecībā uz pārējiem 14 tika konstatēts, ka tie zemāk tabulā apkopoto iemeslu dēļ neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta prasībām.










  Uzņēmums | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmais ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešais ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta ceturtais ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta piektais ievilkums |
| 1 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 2 | Atbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 3 | Atbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 4 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 5 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 6 | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 7 | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 8 | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 9 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 10 | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 11 | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 12 | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 13 | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 14 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| Avots: pārbaudītas atbildes, ko uz anketas jautājumiem snieguši Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās. |

(17)

Pamatojoties uz šo, kā noteikts pagaidu regulas 23. apsvērumā, 25 uzņēmumi veiksmīgi pierādīja, ka tie atbilst pieciem attiecīgajiem TER kritērijiem. Pārējiem uzņēmumiem TER nevarēja piešķirt, jo 10 no tiem pietiekami nesadarbojās izmeklēšanā un nesniedza nepieciešamo pieprasīto informāciju, bet attiecībā uz pārējiem 14 tika konstatēts, ka tie zemāk tabulā apkopoto iemeslu dēļ neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta prasībām.

Uzņēmums

Kritēriji

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmais ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešais ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta ceturtais ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta piektais ievilkums

1

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

2

Atbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

3

Atbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

4

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

5

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

6

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

7

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

8

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

9

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

10

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

11

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

12

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

13

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

14

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Avots: pārbaudītas atbildes, ko uz anketas jautājumiem snieguši Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās.

| (18) | Attiecīgajiem uzņēmumiem un sūdzības iesniedzējam tika dota iespēja sniegt atsauksmes par iepriekš minētajiem secinājumiem. Turpmāk analizēti dažādu ieinteresēto personu izteikto atsauksmju secinājumi. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgajiem uzņēmumiem un sūdzības iesniedzējam tika dota iespēja sniegt atsauksmes par iepriekš minētajiem secinājumiem. Turpmāk analizēti dažādu ieinteresēto personu izteikto atsauksmju secinājumi.

| (19) | Vispārīgi jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu pierādīt atbilsmi ir to ražotāju eksportētāju pienākums, kas vēlas saņemt TER, jo šis pants nosaka, ka uzņēmumiem ir jāsniedz pietiekami pieradījumi, ka tie darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem. Ja pastāv šaubas, piemēram, attiecīgais(-ie) uzņēmums(-i) nav spējis(-uši) sniegt nepieciešamo informāciju vai šī informācija nav bijusi pietiekama, TER nevar piešķirt. |
| --- | --- |

(19)

Vispārīgi jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu pierādīt atbilsmi ir to ražotāju eksportētāju pienākums, kas vēlas saņemt TER, jo šis pants nosaka, ka uzņēmumiem ir jāsniedz pietiekami pieradījumi, ka tie darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem. Ja pastāv šaubas, piemēram, attiecīgais(-ie) uzņēmums(-i) nav spējis(-uši) sniegt nepieciešamo informāciju vai šī informācija nav bijusi pietiekama, TER nevar piešķirt.

| (20) | Turklāt jāatzīmē, ka, lai uzņēmumam piešķirtu TER, tam pilnībā jāatbilst katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā nosauktajiem kritērijiem. Proti, TER nevar piešķirt, ja viens kritērijs ir izpildīts tikai daļēji. Līdzīgi, EK iestāžu pastāvīga prakse ir pārbaudīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem, kas nozīmē, ka katram saistītajam uzņēmumam, kurš ražo un/vai pārdod attiecīgo produktu, jāpierāda, ka tas atbilst TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(20)

Turklāt jāatzīmē, ka, lai uzņēmumam piešķirtu TER, tam pilnībā jāatbilst katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā nosauktajiem kritērijiem. Proti, TER nevar piešķirt, ja viens kritērijs ir izpildīts tikai daļēji. Līdzīgi, EK iestāžu pastāvīga prakse ir pārbaudīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem, kas nozīmē, ka katram saistītajam uzņēmumam, kurš ražo un/vai pārdod attiecīgo produktu, jāpierāda, ka tas atbilst TER kritērijiem.

| (21) | Šajā sakarībā 4., 5., 9. un 14. uzņēmums iebilda, ka novērtējums par to, vai uzņēmumam var piešķirt TER, jāveic, ņemot vērā vispārējo situāciju, un, tā kā Komisija atklāja, ka tikai dažos aspektos attiecīgie kritēriji nav izpildīti, TER tiem ir jāpiešķir. Šos iebildumus noraidīja uz 20. apsvēruma pamata. |
| --- | --- |

(21)

Šajā sakarībā 4., 5., 9. un 14. uzņēmums iebilda, ka novērtējums par to, vai uzņēmumam var piešķirt TER, jāveic, ņemot vērā vispārējo situāciju, un, tā kā Komisija atklāja, ka tikai dažos aspektos attiecīgie kritēriji nav izpildīti, TER tiem ir jāpiešķir. Šos iebildumus noraidīja uz 20. apsvēruma pamata.

| (22) | 4. un 5. uzņēmums arī iebilda, ka Komisijas atzinumi nav pietiekami, lai secinātu, ka tie neatbilst pirmajam kritērijam. Šajā ziņā jāatzīmē, ka abu uzņēmumu gadījumā pārbaudes apmeklējuma laikā atklājās, ka vai nu uzņēmumi savā pieteikumā TER bija iesnieguši maldinošu informāciju, vai arī svarīga informācija vienkārši netika iesniegta. Viens uzņēmums bija ziņojis, ka svarīgs izejmateriālu piegādātājs ir privāts uzņēmums, bet vēlāk pārbaudē uz vietas atklājās, ka tas pieder valstij. Uzņēmuma izteiktais arguments, ka tas nevar sīkumos pārzināt savu piegādātāju īpašumtiesības, netika pieņemts, jo uzņēmums TER pieteikumā skaidri norādīja, ka piegādātājs ir privāts uzņēmums, to arī skaidri apstiprinot pārbaudes apmeklējuma laikā. Kas attiecas uz otro uzņēmumu, pārbaudes apmeklējumā atklājās, ka, neskatoties uz īpašu prasību sniegt šo informāciju TER pieprasījumā, uzņēmums savā ziņojumā nebija iekļāvis datus par tā galveno izejmateriālu iepirkšanas apjomiem, tādējādi netika sniegta arī informācija par tā svarīgākajiem piegādātājiem. Tas ievērojami sarežģīja pārbaudi, jo nebija iespējams pārbaudīt, vai atbilstošās izmaksas atbilst tirgū pastāvošajām izmaksām un vai lēmumi ir pieņemti bez valsts iejaukšanās. Tādēļ uzņēmumu iebildumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(22)

4. un 5. uzņēmums arī iebilda, ka Komisijas atzinumi nav pietiekami, lai secinātu, ka tie neatbilst pirmajam kritērijam. Šajā ziņā jāatzīmē, ka abu uzņēmumu gadījumā pārbaudes apmeklējuma laikā atklājās, ka vai nu uzņēmumi savā pieteikumā TER bija iesnieguši maldinošu informāciju, vai arī svarīga informācija vienkārši netika iesniegta. Viens uzņēmums bija ziņojis, ka svarīgs izejmateriālu piegādātājs ir privāts uzņēmums, bet vēlāk pārbaudē uz vietas atklājās, ka tas pieder valstij. Uzņēmuma izteiktais arguments, ka tas nevar sīkumos pārzināt savu piegādātāju īpašumtiesības, netika pieņemts, jo uzņēmums TER pieteikumā skaidri norādīja, ka piegādātājs ir privāts uzņēmums, to arī skaidri apstiprinot pārbaudes apmeklējuma laikā. Kas attiecas uz otro uzņēmumu, pārbaudes apmeklējumā atklājās, ka, neskatoties uz īpašu prasību sniegt šo informāciju TER pieprasījumā, uzņēmums savā ziņojumā nebija iekļāvis datus par tā galveno izejmateriālu iepirkšanas apjomiem, tādējādi netika sniegta arī informācija par tā svarīgākajiem piegādātājiem. Tas ievērojami sarežģīja pārbaudi, jo nebija iespējams pārbaudīt, vai atbilstošās izmaksas atbilst tirgū pastāvošajām izmaksām un vai lēmumi ir pieņemti bez valsts iejaukšanās. Tādēļ uzņēmumu iebildumi tika noraidīti.

| (23) | 3., 9. un 14. uzņēmums iebilda, ka revidentu slēdziens par to gada pārskatiem nav pietiekams pamats, lai uzskatītu, ka nav izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais kritērijs. 2. uzņēmums apšaubīja Komisijas slēdzienu par to, ka tam nav grāmatvedības dokumentu kopuma, ko pārbauda neatkarīgi revidenti un ko var pielietot visiem mērķiem. Visbeidzot, 4. un 5. uzņēmums iebilda, ka otrais kritērijs jāuzskata par izpildītu, jo tiem ir grāmatvedības dokumentu kopums, ko pārbauda neatkarīgi revidenti. |
| --- | --- |

(23)

3., 9. un 14. uzņēmums iebilda, ka revidentu slēdziens par to gada pārskatiem nav pietiekams pamats, lai uzskatītu, ka nav izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais kritērijs. 2. uzņēmums apšaubīja Komisijas slēdzienu par to, ka tam nav grāmatvedības dokumentu kopuma, ko pārbauda neatkarīgi revidenti un ko var pielietot visiem mērķiem. Visbeidzot, 4. un 5. uzņēmums iebilda, ka otrais kritērijs jāuzskata par izpildītu, jo tiem ir grāmatvedības dokumentu kopums, ko pārbauda neatkarīgi revidenti.

| (24) | Vispārīgi jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otro kritēriju attiecīgajiem uzņēmumiem ir jāpierāda, ka tiem ir tādu pārskatu pamatkopums, ko pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, lai noteiktu grāmatvedības pārskatu ticamību un nodrošinātu pareizu dempinga novērtējumu. Dempinga aprēķini patiesi lielākoties pamatojas uz uzņēmumu grāmatvedības pārskatos iekļautajiem datiem, piemēram, datiem par ieņēmumiem, izmaksām, peļņu un krājumiem, tādēļ šiem datiem jābūt ticamiem. Antidempinga pārbaudes apmeklējuma mērķis tieši ir pārbaudīt šīs pozīcijas. Turklāt jāatgādina, ka revidenta slēdziens (apstiprinājums ar vai bez ierobežojumiem vai apstiprinājuma atteikums) atkarīgs no pārskatos atklāto neatbilstību būtiskuma. Tas, ka revidents neatsakās apstiprināt pārskatus, vēl nenozīmē, ka šie pārskati ir pareizi, to var garantēt vienīgi gadījumā, kad revidents sniedz apstiprinājumu bez iebildēm. |
| --- | --- |

(24)

Vispārīgi jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otro kritēriju attiecīgajiem uzņēmumiem ir jāpierāda, ka tiem ir tādu pārskatu pamatkopums, ko pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, lai noteiktu grāmatvedības pārskatu ticamību un nodrošinātu pareizu dempinga novērtējumu. Dempinga aprēķini patiesi lielākoties pamatojas uz uzņēmumu grāmatvedības pārskatos iekļautajiem datiem, piemēram, datiem par ieņēmumiem, izmaksām, peļņu un krājumiem, tādēļ šiem datiem jābūt ticamiem. Antidempinga pārbaudes apmeklējuma mērķis tieši ir pārbaudīt šīs pozīcijas. Turklāt jāatgādina, ka revidenta slēdziens (apstiprinājums ar vai bez ierobežojumiem vai apstiprinājuma atteikums) atkarīgs no pārskatos atklāto neatbilstību būtiskuma. Tas, ka revidents neatsakās apstiprināt pārskatus, vēl nenozīmē, ka šie pārskati ir pareizi, to var garantēt vienīgi gadījumā, kad revidents sniedz apstiprinājumu bez iebildēm.

| (25) | Runājot konkrētāk, attiecībā uz 3., 9. un 14. uzņēmumu revidentu izdarītās iebildes bija diezgan būtiskas. Viena uzņēmuma gadījumā revidenti nespēja pārbaudīt uz gada beigām norādīto krājumu pareizību un gada pārdošanas izmaksas. Cita uzņēmuma gadījumā revidenti savā ziņojumā norādīja, ka “ierobežotas piekļuves dēļ” nebija spējuši pārbaudīt krājumus uz gada beigām. Jāmin, ka šī uzņēmuma krājumu vērtība bija 10 % no kopējās bilances vērtības. Turklāt uzņēmuma iesniegtie pārskati neatbilda revidentu pārskatā minētajiem, kas rada šaubas, vai tika iesniegti pareizie grāmatvedības pārskati. Kas attiecas uz pēdējo uzņēmumu, ievērojamas iebildes bija attiecībā uz tā 2002. gada pārskatiem. Lai gan nebija notikušas acīm redzamas izmaiņas grāmatvedības politikā un nebija veiktas korekcijas attiecībā uz iepriekšējos pārskatos atklātajiem trūkumiem, 2003. gada pārskatos vairs nebija šo iebilžu. Tas radīja šaubas, vai pārskati pārbaudīti neatkarīgā revīzijā saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turklāt šos pārskatus akcionāri pat nebija apstiprinājuši. Tādēļ uzņēmumu iebildumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(25)

Runājot konkrētāk, attiecībā uz 3., 9. un 14. uzņēmumu revidentu izdarītās iebildes bija diezgan būtiskas. Viena uzņēmuma gadījumā revidenti nespēja pārbaudīt uz gada beigām norādīto krājumu pareizību un gada pārdošanas izmaksas. Cita uzņēmuma gadījumā revidenti savā ziņojumā norādīja, ka “ierobežotas piekļuves dēļ” nebija spējuši pārbaudīt krājumus uz gada beigām. Jāmin, ka šī uzņēmuma krājumu vērtība bija 10 % no kopējās bilances vērtības. Turklāt uzņēmuma iesniegtie pārskati neatbilda revidentu pārskatā minētajiem, kas rada šaubas, vai tika iesniegti pareizie grāmatvedības pārskati. Kas attiecas uz pēdējo uzņēmumu, ievērojamas iebildes bija attiecībā uz tā 2002. gada pārskatiem. Lai gan nebija notikušas acīm redzamas izmaiņas grāmatvedības politikā un nebija veiktas korekcijas attiecībā uz iepriekšējos pārskatos atklātajiem trūkumiem, 2003. gada pārskatos vairs nebija šo iebilžu. Tas radīja šaubas, vai pārskati pārbaudīti neatkarīgā revīzijā saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turklāt šos pārskatus akcionāri pat nebija apstiprinājuši. Tādēļ uzņēmumu iebildumi tika noraidīti.

| (26) | Kas attiecas uz 2. uzņēmuma iebildumu, jāatzīmē, ka revidentu pieprasītās korekcijas, kas uz pusi samazināja peļņu, tika uzrādītas gada pārskatā, bet netika iekļautas uzņēmuma grāmatvedības pārskatos. Iemesls bija tas, ka uzņēmums citos nolūkos vēlējās savos pārskatos uzrādīt lielāku pelņu. Tādēļ revidētie gada pārskati neatbilda grāmatvedības pārskatiem un tas tieši un nenovēršami ietekmē jebkāda veida dempinga aprēķinus. Secināja, ka šim uzņēmumam nav grāmatvedības dokumentu kopuma, ko var pielietot visiem mērķiem. Tā kā uzņēmums nesniedza citu informāciju, ar šo apstiprina šos atzinumus un iebildumu noraida. |
| --- | --- |

(26)

Kas attiecas uz 2. uzņēmuma iebildumu, jāatzīmē, ka revidentu pieprasītās korekcijas, kas uz pusi samazināja peļņu, tika uzrādītas gada pārskatā, bet netika iekļautas uzņēmuma grāmatvedības pārskatos. Iemesls bija tas, ka uzņēmums citos nolūkos vēlējās savos pārskatos uzrādīt lielāku pelņu. Tādēļ revidētie gada pārskati neatbilda grāmatvedības pārskatiem un tas tieši un nenovēršami ietekmē jebkāda veida dempinga aprēķinus. Secināja, ka šim uzņēmumam nav grāmatvedības dokumentu kopuma, ko var pielietot visiem mērķiem. Tā kā uzņēmums nesniedza citu informāciju, ar šo apstiprina šos atzinumus un iebildumu noraida.

| (27) | 4. un 5. uzņēmuma gadījumā pārbaudes apmeklējumu laikā atklāja ievērojamas neatbilstības. Uzņēmumi iebilda, ka šīs neatbilstības radušās darbinieku paviršības dēļ un ka Komisija nav veikusi vispārēju analīzi un ir pārpratusi situāciju. Pirmām kārtām jāatgādina, ka noskaidrot vai novērst pārbaudes laikā radušās šaubas ir uzņēmumu pienākums. Turklāt jāatzīmē, ka uzņēmumi TER pieprasījuma anketas pārbaudei atvēlētajā laikā neiesniedza dažus pieprasītos dokumentus, tādēļ tos nevarēja pārbaudīt un ņemt vērā. Noteiktās neatbilstības rada nopietnas šaubas par pārskatu ticamību, un tādēļ jāapstiprina, ka nevar uzskatīt, ka šie pārskati revidēti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Tā kā uzņēmumi neiesniedza nekādu citu informāciju, ar šo apstiprina šos atzinumus un iebildumus noraida. |
| --- | --- |

(27)

4. un 5. uzņēmuma gadījumā pārbaudes apmeklējumu laikā atklāja ievērojamas neatbilstības. Uzņēmumi iebilda, ka šīs neatbilstības radušās darbinieku paviršības dēļ un ka Komisija nav veikusi vispārēju analīzi un ir pārpratusi situāciju. Pirmām kārtām jāatgādina, ka noskaidrot vai novērst pārbaudes laikā radušās šaubas ir uzņēmumu pienākums. Turklāt jāatzīmē, ka uzņēmumi TER pieprasījuma anketas pārbaudei atvēlētajā laikā neiesniedza dažus pieprasītos dokumentus, tādēļ tos nevarēja pārbaudīt un ņemt vērā. Noteiktās neatbilstības rada nopietnas šaubas par pārskatu ticamību, un tādēļ jāapstiprina, ka nevar uzskatīt, ka šie pārskati revidēti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Tā kā uzņēmumi neiesniedza nekādu citu informāciju, ar šo apstiprina šos atzinumus un iebildumus noraida.

| (28) | Tie paši divi uzņēmumi un 6. uzņēmums iebilda, ka secinājumi par to, ka tie neatbilst trešajam kritērijam, ir nepamatoti. |
| --- | --- |

(28)

Tie paši divi uzņēmumi un 6. uzņēmums iebilda, ka secinājumi par to, ka tie neatbilst trešajam kritērijam, ir nepamatoti.

| (29) | 4. uzņēmums iebilda, ka Komisijai nebija ticama pamata secināt, ka akcionāru privatizācijas procesā maksātā cena bija samazinātas. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums privatizācijas procesā tika novērtēts tikai 25 % apmērā no tā grāmatvedības vērtības, kas rada šaubas par novērtēšanas ziņojuma ticamību. Vēl jo vairāk, tika atklāts, ka jaunie akcionāri iemaksāja tikai daļu no uzņēmuma pirkuma summas. Atlikušo summas daļu iemaksāja trešais uzņēmums, par kura īpašumtiesībām 4. uzņēmums atteicās sniegt informāciju. Tādējādi netika novērstas aizdomas, ka šis trešais ir valsts uzņēmums. Iebildumu, ka informāciju nevarēja izpaust uzņēmējdarbības noslēpuma dēļ, nevar pieņemt, jo saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu antidempinga izmeklēšanas pārbaudes apmeklējumu laikā saņemto konfidenciālo dokumentu aprite ir konfidenciāla, tādēļ tie nekādā gadījumā un veidā netiktu atklāti. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(29)

4. uzņēmums iebilda, ka Komisijai nebija ticama pamata secināt, ka akcionāru privatizācijas procesā maksātā cena bija samazinātas. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums privatizācijas procesā tika novērtēts tikai 25 % apmērā no tā grāmatvedības vērtības, kas rada šaubas par novērtēšanas ziņojuma ticamību. Vēl jo vairāk, tika atklāts, ka jaunie akcionāri iemaksāja tikai daļu no uzņēmuma pirkuma summas. Atlikušo summas daļu iemaksāja trešais uzņēmums, par kura īpašumtiesībām 4. uzņēmums atteicās sniegt informāciju. Tādējādi netika novērstas aizdomas, ka šis trešais ir valsts uzņēmums. Iebildumu, ka informāciju nevarēja izpaust uzņēmējdarbības noslēpuma dēļ, nevar pieņemt, jo saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu antidempinga izmeklēšanas pārbaudes apmeklējumu laikā saņemto konfidenciālo dokumentu aprite ir konfidenciāla, tādēļ tie nekādā gadījumā un veidā netiktu atklāti. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.

| (30) | 5. uzņēmums apstrīdēja Komisijas negatīvos secinājumus par atbilsmi TER trešajam kritērijam, jo tas, iespējams, galvenās iekārtas iegādājies no saistīta privāta uzņēmuma, tādējādi šie aktīvi pārdoti par tirgus cenām. Jāpiezīmē, ka šajā konkrētajā gadījumā Komisijas secinājumi balstīti uz faktu, ka uzņēmums sākotnēji TER pieprasījuma anketā norādīja, ka tā aktīvi pirkti brīvos tirgus apstākļos, kas vēlāk pārbaudes apmeklējuma laikā izrādījās nepatiesi. Patiesībā tika konstatēts, ka visi aktīvi tika saņemti no uzņēmuma akcionāra. Uzņēmums nevarēja paskaidrot, kādā veidā akcionārs šos pamatlīdzekļus sākotnēji iegādājies un par kādu cenu. Uzņēmums tāpēc nevarēja pierādīt, ka tā aktīvi tika nopirkti par tirgus cenām un tādējādi nevarēja apliecināt, ka tā ražošanas izmaksas un finanšu situāciju nav ietekmējuši ievērojami kropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas. Sniedzot maldinošu informāciju attiecībā uz pamatlīdzekļu izcelsmi, tika ievērojami kavēts pārbaudes process. Tā kā uzņēmumi nesniedza citu informāciju, ar šo apstiprina šos atzinumus un iebildumu noraida. |
| --- | --- |

(30)

5. uzņēmums apstrīdēja Komisijas negatīvos secinājumus par atbilsmi TER trešajam kritērijam, jo tas, iespējams, galvenās iekārtas iegādājies no saistīta privāta uzņēmuma, tādējādi šie aktīvi pārdoti par tirgus cenām. Jāpiezīmē, ka šajā konkrētajā gadījumā Komisijas secinājumi balstīti uz faktu, ka uzņēmums sākotnēji TER pieprasījuma anketā norādīja, ka tā aktīvi pirkti brīvos tirgus apstākļos, kas vēlāk pārbaudes apmeklējuma laikā izrādījās nepatiesi. Patiesībā tika konstatēts, ka visi aktīvi tika saņemti no uzņēmuma akcionāra. Uzņēmums nevarēja paskaidrot, kādā veidā akcionārs šos pamatlīdzekļus sākotnēji iegādājies un par kādu cenu. Uzņēmums tāpēc nevarēja pierādīt, ka tā aktīvi tika nopirkti par tirgus cenām un tādējādi nevarēja apliecināt, ka tā ražošanas izmaksas un finanšu situāciju nav ietekmējuši ievērojami kropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas. Sniedzot maldinošu informāciju attiecībā uz pamatlīdzekļu izcelsmi, tika ievērojami kavēts pārbaudes process. Tā kā uzņēmumi nesniedza citu informāciju, ar šo apstiprina šos atzinumus un iebildumu noraida.

| (31) | 6. uzņēmums iebilda, ka nevar uzskatīt, ka uzņēmuma finanšu situācija ir izkropļota tikai tādēļ, ka visi tā aktīvi ir amortizēti ar vienotu likmi. Turklāt uzņēmums iebilda, ka vienošanās par zemes lietošanas tiesību pirkuma cenu, ko Komisijas dienesti uzskatīja par neparasti zemu, notikusi brīvos tirgus apstākļos, bez valsts iejaukšanās. Šos iebildumus noraidīja, pamatojoties uz to, ka vienotas nolietojuma likmes izmantošana visiem aktīviem neatbilstoši patiesajai ekonomiskajai situācijai šajā uzņēmumā, kas iepriekš bijis kolektīvā īpašumā, rada ievērojamas ražošanas izmaksu un uzņēmuma finanšu situācijas korekcijas. Kas attiecas uz valstij piederošās zemes lietošanas tiesību iegādi, tajā parasti iesaistīta valsts, turklāt uzņēmums nevarēja pierādīt, ka pirkuma cena, kas salīdzinājumā ar uzņēmuma iepriekš maksāto nomas maksu šķita neparasti zema, atspoguļo tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(31)

6. uzņēmums iebilda, ka nevar uzskatīt, ka uzņēmuma finanšu situācija ir izkropļota tikai tādēļ, ka visi tā aktīvi ir amortizēti ar vienotu likmi. Turklāt uzņēmums iebilda, ka vienošanās par zemes lietošanas tiesību pirkuma cenu, ko Komisijas dienesti uzskatīja par neparasti zemu, notikusi brīvos tirgus apstākļos, bez valsts iejaukšanās. Šos iebildumus noraidīja, pamatojoties uz to, ka vienotas nolietojuma likmes izmantošana visiem aktīviem neatbilstoši patiesajai ekonomiskajai situācijai šajā uzņēmumā, kas iepriekš bijis kolektīvā īpašumā, rada ievērojamas ražošanas izmaksu un uzņēmuma finanšu situācijas korekcijas. Kas attiecas uz valstij piederošās zemes lietošanas tiesību iegādi, tajā parasti iesaistīta valsts, turklāt uzņēmums nevarēja pierādīt, ka pirkuma cena, kas salīdzinājumā ar uzņēmuma iepriekš maksāto nomas maksu šķita neparasti zema, atspoguļo tirgus vērtību.

| (32) | Jāpiezīmē, ka arī daži ražotāji eksportētāji iebilda, ka Komisijas secinājumi nepiešķirt tiem TER balstās uz kļūdainiem atzinumiem. Tomēr tie nesniedza nekādus papildu dokumentus šajā aspektā, tādēļ viņu iebildumi bija noraidāmi. Tikai viens uzņēmums iesniedza atbilstošus paskaidrojumus, savukārt pārējo iebildumus nācās noraidīt. |
| --- | --- |

(32)

Jāpiezīmē, ka arī daži ražotāji eksportētāji iebilda, ka Komisijas secinājumi nepiešķirt tiem TER balstās uz kļūdainiem atzinumiem. Tomēr tie nesniedza nekādus papildu dokumentus šajā aspektā, tādēļ viņu iebildumi bija noraidāmi. Tikai viens uzņēmums iesniedza atbilstošus paskaidrojumus, savukārt pārējo iebildumus nācās noraidīt.

| (33) | Vispārīgāk runājot, 9. uzņēmums iebilda, ka pārbaudes apmeklējuma trūkums tiem bija nelabvēlīgs un diskriminējošs salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kuru telpās veica pārbaudes apmeklējumu. Pārējie divi uzņēmumi iebilda, ka tos nelabvēlīgi ietekmējuši vienlaicīgi TER pieprasījuma anketas un anketas jautājumu par dempingu pārbaudes apmeklējumi, kā arī Komisijas neievērotais trīs mēnešu termiņš, kas paredzēts TER lēmuma pieņemšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(33)

Vispārīgāk runājot, 9. uzņēmums iebilda, ka pārbaudes apmeklējuma trūkums tiem bija nelabvēlīgs un diskriminējošs salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kuru telpās veica pārbaudes apmeklējumu. Pārējie divi uzņēmumi iebilda, ka tos nelabvēlīgi ietekmējuši vienlaicīgi TER pieprasījuma anketas un anketas jautājumu par dempingu pārbaudes apmeklējumi, kā arī Komisijas neievērotais trīs mēnešu termiņš, kas paredzēts TER lēmuma pieņemšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu.

| (34) | Šajā ziņā jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 16. pantu pārbaudes apmeklējumi nav obligāti un tos var veikt, kad vien to uzskata par nepieciešamu. Konkrētajā gadījumā 9. uzņēmuma TER pieteikums tika noraidīts jau pirmajā izvērtēšanas posmā, jo, lai gan tika nosūtīta vēstule par trūkstošo informāciju, uzņēmums nevarēja pierādīt, ka atbilst visiem TER kritērijiem. Kas attiecas uz pārējiem iebildumiem, jāatzīmē, ka vienlaicīgi pārbaudes apmeklējumi un trīs mēnešu termiņa neievērošana izskaidrojami ar to, ka šajā procedūrā bija iesaistīts liels ražotāju eksportētāju skaits un ka noteikumus par izlases veida pārbaudi varēja izmantot tikai dempinga aprēķiniem. Tādēļ izmeklēšanā par katru TER pieprasījumu bija jāveic ievērojama un laikietilpīga analīze. Jebkurā gadījumā uzskatāms, ka pārbaudes apmeklējumu vienlaicīgums un termiņu neievērošana nav radījusi ne tiesiskas sekas, ne arī kaitīgu ietekmi un, kā jau secināts iepriekšējā izmeklēšanā, šajos apstākļos varēja veikt derīgu TER novērtējumu. Šie apgalvojumi tādēļ tika noraidīti. |
| --- | --- |

(34)

Šajā ziņā jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 16. pantu pārbaudes apmeklējumi nav obligāti un tos var veikt, kad vien to uzskata par nepieciešamu. Konkrētajā gadījumā 9. uzņēmuma TER pieteikums tika noraidīts jau pirmajā izvērtēšanas posmā, jo, lai gan tika nosūtīta vēstule par trūkstošo informāciju, uzņēmums nevarēja pierādīt, ka atbilst visiem TER kritērijiem. Kas attiecas uz pārējiem iebildumiem, jāatzīmē, ka vienlaicīgi pārbaudes apmeklējumi un trīs mēnešu termiņa neievērošana izskaidrojami ar to, ka šajā procedūrā bija iesaistīts liels ražotāju eksportētāju skaits un ka noteikumus par izlases veida pārbaudi varēja izmantot tikai dempinga aprēķiniem. Tādēļ izmeklēšanā par katru TER pieprasījumu bija jāveic ievērojama un laikietilpīga analīze. Jebkurā gadījumā uzskatāms, ka pārbaudes apmeklējumu vienlaicīgums un termiņu neievērošana nav radījusi ne tiesiskas sekas, ne arī kaitīgu ietekmi un, kā jau secināts iepriekšējā izmeklēšanā, šajos apstākļos varēja veikt derīgu TER novērtējumu. Šie apgalvojumi tādēļ tika noraidīti.

| (35) | Visbeidzot, sūdzības iesniedzēja iebildumi, ka TER pieprasījumu pārbaudes apmeklējumi jāveic visu attiecīgo uzņēmumu telpās, tika noraidīti iepriekš 34. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(35)

Visbeidzot, sūdzības iesniedzēja iebildumi, ka TER pieprasījumu pārbaudes apmeklējumi jāveic visu attiecīgo uzņēmumu telpās, tika noraidīti iepriekš 34. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ.

2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (36) | Jāatgādina, ka atsevišķu režīmu piešķīra 18 uzņēmumiem, no kuriem 13 pieprasīja TER, bet to nesaņēma, jo tika konstatēts, ka tie atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā izklāstītajām AR prasībām. |
| --- | --- |

(36)

Jāatgādina, ka atsevišķu režīmu piešķīra 18 uzņēmumiem, no kuriem 13 pieprasīja TER, bet to nesaņēma, jo tika konstatēts, ka tie atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā izklāstītajām AR prasībām.

| (37) | Trīs uzņēmumi, kam nepiešķīra AR, iebilda, ka vai nu tiem netika dots pietiekams laiks, lai iesniegtu TER/AR pieprasījumu anketu attiecībā uz to meitas uzņēmumiem, vai arī to meitas uzņēmuma nelielā darījumu apjoma dēļ viņiem šķita, ka nav vajadzības iesniegt derīgu TER/AR pieprasījumu. |
| --- | --- |

(37)

Trīs uzņēmumi, kam nepiešķīra AR, iebilda, ka vai nu tiem netika dots pietiekams laiks, lai iesniegtu TER/AR pieprasījumu anketu attiecībā uz to meitas uzņēmumiem, vai arī to meitas uzņēmuma nelielā darījumu apjoma dēļ viņiem šķita, ka nav vajadzības iesniegt derīgu TER/AR pieprasījumu.

| (38) | Šo trīs uzņēmumu gadījumā jāatzīmē, ka sākotnēji neviens no tiem TER/AR pieprasījumu neiesniedza tiem noteiktajā iesniegšanas termiņā. Pēc pirmās analīzes tiem vēstulē par trūkstošo informāciju pieprasīja noteiktā laika posmā iesniegt pieprasījumu attiecībā uz to saistītajiem uzņēmumiem, kas arī darbojas attiecīgā produkta pārdošanā/ražošanā. Tomēr šādi pieprasījumi netika saņemti un iesniegšanas laika posmu nevarēja pagarināt, lai nediskriminētu tos uzņēmumus, kas pieprasīto informāciju bija iesnieguši atvēlētajā laikā. Šajā ziņā jāatzīmē, ka, ņemot vērā lietas sarežģītību un lielo iesaistīto uzņēmumu skaitu, kuru TER/AR pieprasījumi bija jāaizskata atsevišķi un kuriem izlases veida pārbaudes nosacījumi bija jāizmanto, lai noteiktu dempingu, piešķirot pagarinājumu, nebūtu iespējams pabeigt izmeklēšanu laikā. Turklāt tas, ka uzņēmuma darījumu apjoms ir neliels, neatbrīvo to no pienākuma pierādīt, ka tas atbilst noteiktajiem kritērijiem. Šie apgalvojumi tādēļ tika noraidīti. |
| --- | --- |

(38)

Šo trīs uzņēmumu gadījumā jāatzīmē, ka sākotnēji neviens no tiem TER/AR pieprasījumu neiesniedza tiem noteiktajā iesniegšanas termiņā. Pēc pirmās analīzes tiem vēstulē par trūkstošo informāciju pieprasīja noteiktā laika posmā iesniegt pieprasījumu attiecībā uz to saistītajiem uzņēmumiem, kas arī darbojas attiecīgā produkta pārdošanā/ražošanā. Tomēr šādi pieprasījumi netika saņemti un iesniegšanas laika posmu nevarēja pagarināt, lai nediskriminētu tos uzņēmumus, kas pieprasīto informāciju bija iesnieguši atvēlētajā laikā. Šajā ziņā jāatzīmē, ka, ņemot vērā lietas sarežģītību un lielo iesaistīto uzņēmumu skaitu, kuru TER/AR pieprasījumi bija jāaizskata atsevišķi un kuriem izlases veida pārbaudes nosacījumi bija jāizmanto, lai noteiktu dempingu, piešķirot pagarinājumu, nebūtu iespējams pabeigt izmeklēšanu laikā. Turklāt tas, ka uzņēmuma darījumu apjoms ir neliels, neatbrīvo to no pienākuma pierādīt, ka tas atbilst noteiktajiem kritērijiem. Šie apgalvojumi tādēļ tika noraidīti.

3.   Izlases veida pārbaude

| (39) | Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka atlase nav bijusi godīga, jo tā balstījās tikai uz eksporta pārdošanas apjomiem, uzskatot, ka to vajadzēja iekļaut izlasē, ņemot vērā tā uz Kopienu eksportēto produktu augsto pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(39)

Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka atlase nav bijusi godīga, jo tā balstījās tikai uz eksporta pārdošanas apjomiem, uzskatot, ka to vajadzēja iekļaut izlasē, ņemot vērā tā uz Kopienu eksportēto produktu augsto pievienoto vērtību.

| (40) | Šo iebildumu tomēr noraidīja, jo uzņēmumu atlase notika saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, ko noteiktajā laika posmā varētu pārbaudīt. |
| --- | --- |

(40)

Šo iebildumu tomēr noraidīja, jo uzņēmumu atlase notika saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, ko noteiktajā laika posmā varētu pārbaudīt.

| (41) | Cits ražotājs eksportētājs apstrīdēja secinājumu, ka to nevar uzskatīt par sadarbībā iesaistītu uzņēmumu, ja tas ir atteicies tikt iekļauts izlasē. Pirmkārt, uzņēmums iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu pārbaudāmo uzņēmumu atlase jāveic ar visu iesaistīto personu piekrišanu, tādējādi atstājot tiem iespēju netikt iekļautiem izlasē. Otrkārt, tas iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pārbaudes apmeklējums nav obligāts nosacījums, lai pierādītu, ka uzņēmums atbilst pieciem attiecīgajiem kritērijiem, tādēļ tam joprojām varēja piešķirt TER. Savu teikto tas pamatoja tādējādi, ka TER tika piešķirts 22 uzņēmumiem, no kuriem tikai septiņiem tika veiktas pārbaudes uz vietas. Visbeidzot, uzņēmums iebilda, ka tam bija jāsaņem pamatregulas 18. panta 1. punktā noteiktais paziņojums par nesadarbošanās sekām. |
| --- | --- |

(41)

Cits ražotājs eksportētājs apstrīdēja secinājumu, ka to nevar uzskatīt par sadarbībā iesaistītu uzņēmumu, ja tas ir atteicies tikt iekļauts izlasē. Pirmkārt, uzņēmums iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu pārbaudāmo uzņēmumu atlase jāveic ar visu iesaistīto personu piekrišanu, tādējādi atstājot tiem iespēju netikt iekļautiem izlasē. Otrkārt, tas iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pārbaudes apmeklējums nav obligāts nosacījums, lai pierādītu, ka uzņēmums atbilst pieciem attiecīgajiem kritērijiem, tādēļ tam joprojām varēja piešķirt TER. Savu teikto tas pamatoja tādējādi, ka TER tika piešķirts 22 uzņēmumiem, no kuriem tikai septiņiem tika veiktas pārbaudes uz vietas. Visbeidzot, uzņēmums iebilda, ka tam bija jāsaņem pamatregulas 18. panta 1. punktā noteiktais paziņojums par nesadarbošanās sekām.

| (42) | Attiecībā uz pirmo iebildumu jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iesaistīto personu piekrišana nav obligāts nosacījums, jo šis pants nosaka, ka galīgā atlase ir Komisijas ziņā un atlasi vēlams veikt, apspriežoties ar attiecīgo personu un saņemot tās piekrišanu. Turklāt atlase šajā gadījuma tika veikta, apspriežoties ar Ķīnas varas iestādēm un šajā procesā attiecīgais uzņēmums atkārtoti izteica vēlmi netikt iekļautam izlasē, galvenokārt pamatojot ar to, ka tam sagādātu grūtības pārbaudes apmeklējuma nodrošināšana. Visbeidzot, jāmin arī tas, ka uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu arī nepieprasīja atsevišķu pārbaudi. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz pirmo iebildumu jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iesaistīto personu piekrišana nav obligāts nosacījums, jo šis pants nosaka, ka galīgā atlase ir Komisijas ziņā un atlasi vēlams veikt, apspriežoties ar attiecīgo personu un saņemot tās piekrišanu. Turklāt atlase šajā gadījuma tika veikta, apspriežoties ar Ķīnas varas iestādēm un šajā procesā attiecīgais uzņēmums atkārtoti izteica vēlmi netikt iekļautam izlasē, galvenokārt pamatojot ar to, ka tam sagādātu grūtības pārbaudes apmeklējuma nodrošināšana. Visbeidzot, jāmin arī tas, ka uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu arī nepieprasīja atsevišķu pārbaudi.

| (43) | Otru iebildumu uzskatīja par nepamatotu, jo saskaņā ar pamatregulas 18. pantu atteikums sniegt nepieciešamo informāciju, arī attiecībā uz atbilsmi TER kritērijiem, uzskatāms par nesadarbošanos. Uzņēmumam skaidri tika darīts zināms, ka iekļaušana izlasē paredz sniegt atbildes uz anketas jautājumiem un veikt iesniegto atbilžu pārbaudi uz vietas, kam uzņēmums nepiekrita. Jebkurā gadījumā jāatzīmē, ka pat tad, ja uzņēmumam būtu piešķirts TER, gadījumā, ja tas atteiktos tikt iekļauts izlasē, nesniegtu atbildes uz anketas jautājumiem atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam un atteiktos no pārbaudes apmeklējuma, būtu jāpiemēro pamatregulas 18. panta noteikumi. Visbeidzot, arī pēdējais uzņēmuma iebildums ir noraidāms, jo paziņojuma par procedūras uzsākšanu 8. punktā skaidri noteiktas nesadarbošanās sekas. |
| --- | --- |

(43)

Otru iebildumu uzskatīja par nepamatotu, jo saskaņā ar pamatregulas 18. pantu atteikums sniegt nepieciešamo informāciju, arī attiecībā uz atbilsmi TER kritērijiem, uzskatāms par nesadarbošanos. Uzņēmumam skaidri tika darīts zināms, ka iekļaušana izlasē paredz sniegt atbildes uz anketas jautājumiem un veikt iesniegto atbilžu pārbaudi uz vietas, kam uzņēmums nepiekrita. Jebkurā gadījumā jāatzīmē, ka pat tad, ja uzņēmumam būtu piešķirts TER, gadījumā, ja tas atteiktos tikt iekļauts izlasē, nesniegtu atbildes uz anketas jautājumiem atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam un atteiktos no pārbaudes apmeklējuma, būtu jāpiemēro pamatregulas 18. panta noteikumi. Visbeidzot, arī pēdējais uzņēmuma iebildums ir noraidāms, jo paziņojuma par procedūras uzsākšanu 8. punktā skaidri noteiktas nesadarbošanās sekas.

4.   Normālā vērtība

4.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam ir piešķirts TER

| (44) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, apstiprina normālās vērtības noteikšanas vispārējo metodiku, kas aprakstīta pamatregulas 31. līdz 40. apsvērumā. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, apstiprina normālās vērtības noteikšanas vispārējo metodiku, kas aprakstīta pamatregulas 31. līdz 40. apsvērumā.

| (45) | Ražotāji eksportētāji, kam piešķirts TER, iebilda pret to, ka normālās vērtības aprēķinos pieļautas paviršības kļūdas, un apstrīdēja par nepieciešamu uzskatīto korekciju novērtēšanas metodiku. Šie jautājumi tika vēlreiz pārbaudīti, un vajadzības gadījumā ir izdarīti nepieciešamie grozījumi. |
| --- | --- |

(45)

Ražotāji eksportētāji, kam piešķirts TER, iebilda pret to, ka normālās vērtības aprēķinos pieļautas paviršības kļūdas, un apstrīdēja par nepieciešamu uzskatīto korekciju novērtēšanas metodiku. Šie jautājumi tika vēlreiz pārbaudīti, un vajadzības gadījumā ir izdarīti nepieciešamie grozījumi.

4.2.   Normālās vērtības noteikšana visiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER

a)   Analogā valsts

| (46) | Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka nav ievērots pamatregulas 2. panta 7. punkts, jo pirms pagaidu pasākumu ieviešanas tie nav tikuši informēti par to, ka izvēlēta cita analogā valsts, nekā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt tie iebilda, ka, nezinot to, ka nav atrasts neviens Meksikas, sākotnējā izmeklēšanā ieteiktās analogās valsts ražotājs, kas piekristu sadarboties, tie nav spējuši Komisijai sniegt atbalstu jaunas analogās valsts izvēlē. |
| --- | --- |

(46)

Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka nav ievērots pamatregulas 2. panta 7. punkts, jo pirms pagaidu pasākumu ieviešanas tie nav tikuši informēti par to, ka izvēlēta cita analogā valsts, nekā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt tie iebilda, ka, nezinot to, ka nav atrasts neviens Meksikas, sākotnējā izmeklēšanā ieteiktās analogās valsts ražotājs, kas piekristu sadarboties, tie nav spējuši Komisijai sniegt atbalstu jaunas analogās valsts izvēlē.

| (47) | Šajā ziņā pirmkārt un galvenokārt jāatzīmē, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka iesaistītās personas drīz pēc procedūras sākšanas jāinformē par trešo tirgus ekonomikas valsti. Šajā gadījumā Meksika neilgi pēc procedūras uzsākšanas joprojām tika uzskatīta par analogo valsti un iesaistītās personas bija aicinātas izteikt atsauksmes par šo izvēli. Izmeklēšanas sākumposmā vēl nebija nekādu pazīmju par to, ka neviens Meksikas ražotājs nepiekritīs sadarboties. Tikai izmeklēšanas tālākā gaitā kļuva skaidrs, ka sadarbības trūkuma dēļ jāizvēlas cita analogā valsts. |
| --- | --- |

(47)

Šajā ziņā pirmkārt un galvenokārt jāatzīmē, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka iesaistītās personas drīz pēc procedūras sākšanas jāinformē par trešo tirgus ekonomikas valsti. Šajā gadījumā Meksika neilgi pēc procedūras uzsākšanas joprojām tika uzskatīta par analogo valsti un iesaistītās personas bija aicinātas izteikt atsauksmes par šo izvēli. Izmeklēšanas sākumposmā vēl nebija nekādu pazīmju par to, ka neviens Meksikas ražotājs nepiekritīs sadarboties. Tikai izmeklēšanas tālākā gaitā kļuva skaidrs, ka sadarbības trūkuma dēļ jāizvēlas cita analogā valsts.

| (48) | Turklāt pamatregulas 2. pants 7. punkta a) apakšpunkts neparedz iesaistīto personu palīdzību Komisijai atbilstošas analogās valsts izvēlē. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt pamatregulas 2. pants 7. punkta a) apakšpunkts neparedz iesaistīto personu palīdzību Komisijai atbilstošas analogās valsts izvēlē.

| (49) | Visbeidzot, ieinteresētās personas tika informētas par pagaidu atzinumiem, tostarp par pagaidu analogās valsts izvēli, proti, Turciju, un tiem bija iespēja izteikt atsauksmes. Netika saņemtas atsauksmes, kas liecinātu, ka Turciju šajā gadījumā nevar uzskatīt par atbilstošu analogo valsti. Tādēļ uzskatāms, ka nav noticis pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta pārkāpums un ar šo apstiprina pamatregulas 44. līdz 48. apsvērumā izteiktos atzinumus. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, ieinteresētās personas tika informētas par pagaidu atzinumiem, tostarp par pagaidu analogās valsts izvēli, proti, Turciju, un tiem bija iespēja izteikt atsauksmes. Netika saņemtas atsauksmes, kas liecinātu, ka Turciju šajā gadījumā nevar uzskatīt par atbilstošu analogo valsti. Tādēļ uzskatāms, ka nav noticis pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta pārkāpums un ar šo apstiprina pamatregulas 44. līdz 48. apsvērumā izteiktos atzinumus.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (50) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, apstiprina normālās vērtības noteikšanas vispārējo metodiku, kas aprakstīta pamatregulas 49. līdz 50. apsvērumā. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, apstiprina normālās vērtības noteikšanas vispārējo metodiku, kas aprakstīta pamatregulas 49. līdz 50. apsvērumā.

5.   Eksporta cena

| (51) | Divi ražotāji eksportētāji iebilda, ka nav izpildītas pamatregulas 2. panta 9. punktā noteiktās eksporta cenas aprēķināšanas prasības un ka jebkādas eksporta cenas korekcijas gadījumā, kad pārdošanu Kopienā veic ar trešā valstī nodibinātu saistīto uzņēmumu starpniecību, jāveic, piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

(51)

Divi ražotāji eksportētāji iebilda, ka nav izpildītas pamatregulas 2. panta 9. punktā noteiktās eksporta cenas aprēķināšanas prasības un ka jebkādas eksporta cenas korekcijas gadījumā, kad pārdošanu Kopienā veic ar trešā valstī nodibinātu saistīto uzņēmumu starpniecību, jāveic, piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta noteikumus.

| (52) | Šajā ziņā apstiprina, ka patiesi piemēroti pamatregulas 2. panta 10. punkta un, precīzāk, šā punkta i) apakšpunkta noteikumi, kā minēts pagaidu regulas 53. apsvērumā. |
| --- | --- |

(52)

Šajā ziņā apstiprina, ka patiesi piemēroti pamatregulas 2. panta 10. punkta un, precīzāk, šā punkta i) apakšpunkta noteikumi, kā minēts pagaidu regulas 53. apsvērumā.

| (53) | Ražotāji eksportētāji, kam piešķirts TER, iebilda pret to, ka eksporta cenas aprēķinos pieļautas paviršības kļūdas, un apstrīdēja par nepieciešamu uzskatīto korekciju novērtēšanas metodiku. Šie jautājumi ir vēlreiz pārbaudīti un vajadzības gadījumā ir izdarīti nepieciešamie grozījumi. |
| --- | --- |

(53)

Ražotāji eksportētāji, kam piešķirts TER, iebilda pret to, ka eksporta cenas aprēķinos pieļautas paviršības kļūdas, un apstrīdēja par nepieciešamu uzskatīto korekciju novērtēšanas metodiku. Šie jautājumi ir vēlreiz pārbaudīti un vajadzības gadījumā ir izdarīti nepieciešamie grozījumi.

6.   Salīdzināšana

| (54) | Viens ražotājs eksportētājs, kas bija iekļauts izlasē un kam piešķīra TER, iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veiktās korekcijas attiecībā uz pārdošanu Kopienā ar trešā valstī nodibināta meitas uzņēmuma starpniecību nav pamatotas, jo attiecīgais meitas uzņēmums veicot tikai eksporta nodaļas funkcijas. Turklāt tas iebilda, ka veiktā korekcija nedrīkst pārsniegt parasto komisijas maksu, ko maksā nesaistītiem aģentiem. Divi citi ražotāji eksportētāji arī iebilda, ka korekcija nedrīkst pārsniegt tiešos pārdošanas izdevumus. |
| --- | --- |

(54)

Viens ražotājs eksportētājs, kas bija iekļauts izlasē un kam piešķīra TER, iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veiktās korekcijas attiecībā uz pārdošanu Kopienā ar trešā valstī nodibināta meitas uzņēmuma starpniecību nav pamatotas, jo attiecīgais meitas uzņēmums veicot tikai eksporta nodaļas funkcijas. Turklāt tas iebilda, ka veiktā korekcija nedrīkst pārsniegt parasto komisijas maksu, ko maksā nesaistītiem aģentiem. Divi citi ražotāji eksportētāji arī iebilda, ka korekcija nedrīkst pārsniegt tiešos pārdošanas izdevumus.

| (55) | Šajā sakarībā izmeklēšanā atklājās, ka meitas uzņēmuma veiktās funkcijas pārsniedza eksportētāja eksporta nodaļas parastos pienākumus un tādēļ tās var pielīdzināt aģenta funkcijām, kas saņem komisijas maksu par savu darbu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(55)

Šajā sakarībā izmeklēšanā atklājās, ka meitas uzņēmuma veiktās funkcijas pārsniedza eksportētāja eksporta nodaļas parastos pienākumus un tādēļ tās var pielīdzināt aģenta funkcijām, kas saņem komisijas maksu par savu darbu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.

| (56) | Tādēļ uzskata, ka saistītajai personai radušās izmaksas, kas attiecīgi samazina eksportētāju saņemtās summas, tādējādi jāatskaita no cenas, ko maksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā. |
| --- | --- |

(56)

Tādēļ uzskata, ka saistītajai personai radušās izmaksas, kas attiecīgi samazina eksportētāju saņemtās summas, tādējādi jāatskaita no cenas, ko maksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā.

| (57) | Jāpiezīmē, ka divi pārējie ražotāji eksportētāji, kas ir tādā pašā situācijā kā iepriekšminētais ražotājs eksportētājs, piekrita Komisijas viedoklim, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu godīgas salīdzināmības nolūkos jāveic korekcija (skatīt 51. apsvērumu). |
| --- | --- |

(57)

Jāpiezīmē, ka divi pārējie ražotāji eksportētāji, kas ir tādā pašā situācijā kā iepriekšminētais ražotājs eksportētājs, piekrita Komisijas viedoklim, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu godīgas salīdzināmības nolūkos jāveic korekcija (skatīt 51. apsvērumu).

| (58) | Visbeidzot, uzskata, ka korekcijas apmērs saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta noteikumiem ir aprēķināts pareizi, proti, pamatojoties uz saistītā uzņēmuma saņemtajiem datiem par uzcenojumu. Šajā gadījumā uzcenojums sakrīt ar saistīto uzņēmumu faktiskajām pārdošanas, vispārīgām un administratīvajām izmaksām, kam pieskaitīta saprātīga peļņa, un tas nav jāaprobežo vienīgi ar tiešajiem pārdošanas izdevumiem. Tādēļ attiecīgo ražotāju eksportētāju iebildumus noraidīja. |
| --- | --- |

(58)

Visbeidzot, uzskata, ka korekcijas apmērs saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta noteikumiem ir aprēķināts pareizi, proti, pamatojoties uz saistītā uzņēmuma saņemtajiem datiem par uzcenojumu. Šajā gadījumā uzcenojums sakrīt ar saistīto uzņēmumu faktiskajām pārdošanas, vispārīgām un administratīvajām izmaksām, kam pieskaitīta saprātīga peļņa, un tas nav jāaprobežo vienīgi ar tiešajiem pārdošanas izdevumiem. Tādēļ attiecīgo ražotāju eksportētāju iebildumus noraidīja.

| (59) | Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka korekcija attiecībā uz neatmaksāto PVN nav pamatota un balstīta uz kļūdainu sistēmas izpratni. Daži citi ražotāji eksportētāji, tostarp viens, kas kopumā šai korekcijai piekrita, apstrīdēja korekcijas aprēķinos izmantoto metodiku un pieprasīja uz faktisko neatmaksājamā PVN summu balstītu korekciju. |
| --- | --- |

(59)

Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka korekcija attiecībā uz neatmaksāto PVN nav pamatota un balstīta uz kļūdainu sistēmas izpratni. Daži citi ražotāji eksportētāji, tostarp viens, kas kopumā šai korekcijai piekrita, apstrīdēja korekcijas aprēķinos izmantoto metodiku un pieprasīja uz faktisko neatmaksājamā PVN summu balstītu korekciju.

| (60) | Pirmo iebildumu noraidīja, jo tam nebija pierādījumu un netika saņemta informācija, kas apstiprinātu, ka korekcija balstīta uz kļūdainu izpratni. |
| --- | --- |

(60)

Pirmo iebildumu noraidīja, jo tam nebija pierādījumu un netika saņemta informācija, kas apstiprinātu, ka korekcija balstīta uz kļūdainu izpratni.

| (61) | Kas attiecas uz faktiskajām summām, kas būtu jāizmanto, vairumā gadījumu par tām ražotāji eksportētāji nebija iesnieguši informāciju vai to netika pamatojoši ar pierādījumiem, tādēļ tās nevarēja ņemt vērā. Tāpēc šīs prasības noraidīja. |
| --- | --- |

(61)

Kas attiecas uz faktiskajām summām, kas būtu jāizmanto, vairumā gadījumu par tām ražotāji eksportētāji nebija iesnieguši informāciju vai to netika pamatojoši ar pierādījumiem, tādēļ tās nevarēja ņemt vērā. Tāpēc šīs prasības noraidīja.

| (62) | Attiecībā uz dažādu personu atsauksmēm skaidri jāprecizē, ka vajadzības gadījumā līdzīgu Turcijas vietējā tirgū pārdotu produkta veidu cenas, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanā, tika koriģētas, lai nodrošinātu godīgu salīdzināmību ar tiem produkta veidiem, ko Ķīnas attiecīgie ražotāji eksportēja uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Šīs korekcijas veica, pamatojoties uz reālu starpību tirgus vērtības novērtējumu. Divu uzņēmumu gadījumā sākotnēji noteiktais korekcijas apjoms bija jālabo, lai labāk atspoguļotu atsevišķo uzņēmumu situāciju, un attiecīgās starpības tika labotas. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz dažādu personu atsauksmēm skaidri jāprecizē, ka vajadzības gadījumā līdzīgu Turcijas vietējā tirgū pārdotu produkta veidu cenas, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanā, tika koriģētas, lai nodrošinātu godīgu salīdzināmību ar tiem produkta veidiem, ko Ķīnas attiecīgie ražotāji eksportēja uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Šīs korekcijas veica, pamatojoties uz reālu starpību tirgus vērtības novērtējumu. Divu uzņēmumu gadījumā sākotnēji noteiktais korekcijas apjoms bija jālabo, lai labāk atspoguļotu atsevišķo uzņēmumu situāciju, un attiecīgās starpības tika labotas.

7.   Dempinga starpība

7.1.   Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojas un kam piešķirts TER/AR

a)   TER

| (63) | Divi no trim uzņēmumiem, kam piešķīra TER, iebilda, ka to IP laikā konstatētā saikne vairs neatspoguļo reālo situāciju, jo neilgi pēc IP akcionāru saikne ar visiem trim uzņēmumiem likvidēta, jo visas attiecīgās akcijas pārdotas neatkarīgām personām. Šie uzņēmumi tādēļ iebilda, ka šī jaunā situācija jāņem vērā un ka, vairs nepastāvot saiknei starp tiem, katram uzņēmumam jānosaka atsevišķa dempinga starpība, kas atspoguļotu tā situāciju. |
| --- | --- |

(63)

Divi no trim uzņēmumiem, kam piešķīra TER, iebilda, ka to IP laikā konstatētā saikne vairs neatspoguļo reālo situāciju, jo neilgi pēc IP akcionāru saikne ar visiem trim uzņēmumiem likvidēta, jo visas attiecīgās akcijas pārdotas neatkarīgām personām. Šie uzņēmumi tādēļ iebilda, ka šī jaunā situācija jāņem vērā un ka, vairs nepastāvot saiknei starp tiem, katram uzņēmumam jānosaka atsevišķa dempinga starpība, kas atspoguļotu tā situāciju.

| (64) | Izmeklēšanā tomēr atklājās, ka IP laikā atklātā saikne starp uzņēmumiem nav tikai akcionāru līmenī. Patiesībā konstatēja, ka visiem trim uzņēmumiem turklāt vēl ir arī vieni un tie paši valdes locekļi. Tādējādi kopīgu valdes locekļu esamība vēl pastiprināja uzņēmumu saikni ar kopīgiem akcionāriem. |
| --- | --- |

(64)

Izmeklēšanā tomēr atklājās, ka IP laikā atklātā saikne starp uzņēmumiem nav tikai akcionāru līmenī. Patiesībā konstatēja, ka visiem trim uzņēmumiem turklāt vēl ir arī vieni un tie paši valdes locekļi. Tādējādi kopīgu valdes locekļu esamība vēl pastiprināja uzņēmumu saikni ar kopīgiem akcionāriem.

| (65) | Šo iemeslu dēļ uzskata, ka IP laikā uzņēmumi uzskatāmi par saistītiem. Pat ja situācija neilgi pēc IP, iespējams, mainījusies, vēl pāragri spriest, vai šīs pārmaiņas būs ilglaicīgas. IP laikā nodibinātās saiknes raksturs neizslēdz mēģinājumu apiet pasākumus, izmantojot zemāko noteikto maksājumu. Turklāt jāatzīmē, ka, ņemot vērā šīs saiknes iespējamo ietekmi uz IP laikā izdarītajiem atzinumiem, izmaiņas šajā saiknē pēc IP nav uzskatāmas par būtiskām. |
| --- | --- |

(65)

Šo iemeslu dēļ uzskata, ka IP laikā uzņēmumi uzskatāmi par saistītiem. Pat ja situācija neilgi pēc IP, iespējams, mainījusies, vēl pāragri spriest, vai šīs pārmaiņas būs ilglaicīgas. IP laikā nodibinātās saiknes raksturs neizslēdz mēģinājumu apiet pasākumus, izmantojot zemāko noteikto maksājumu. Turklāt jāatzīmē, ka, ņemot vērā šīs saiknes iespējamo ietekmi uz IP laikā izdarītajiem atzinumiem, izmaiņas šajā saiknē pēc IP nav uzskatāmas par būtiskām.

| (66) | Tādēļ secina, ka uzņēmumu iebildumi jānoraida. |
| --- | --- |

(66)

Tādēļ secina, ka uzņēmumu iebildumi jānoraida.

| (67) | Turklāt vairākas iesaistītās personas apstrīdēja atlases noteikumu pareizu piemērošanu. Tā kā trīs izlasē iekļautie uzņēmumi izrādījās saistīti, uzskatāms, ka tie ir viena vienība, tādēļ to dempinga starpība nav derīga vidējā dempinga starpība pamatregulas 9. panta 6. punkta nozīmē. Tas balstīts uz to, ka šajā pantā ir atsauce uz vidējo svērto dempinga starpību, ko nosaka atlasītajiem uzņēmumiem, tādējādi dempinga starpībai nav obligāti jābūt balstītai uz atzinumiem par vairāk nekā vienu uzņēmumu. Uzņēmumi atsaucās uz PTO Apelācijas institūcijas ziņojumu EK un Indijas gultas veļas lietā (3), kurā tā secināja, ka vidējā svērtā vērtība noteikti attiecināma uz vairāk nekā vienu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt vairākas iesaistītās personas apstrīdēja atlases noteikumu pareizu piemērošanu. Tā kā trīs izlasē iekļautie uzņēmumi izrādījās saistīti, uzskatāms, ka tie ir viena vienība, tādēļ to dempinga starpība nav derīga vidējā dempinga starpība pamatregulas 9. panta 6. punkta nozīmē. Tas balstīts uz to, ka šajā pantā ir atsauce uz vidējo svērto dempinga starpību, ko nosaka atlasītajiem uzņēmumiem, tādējādi dempinga starpībai nav obligāti jābūt balstītai uz atzinumiem par vairāk nekā vienu uzņēmumu. Uzņēmumi atsaucās uz PTO Apelācijas institūcijas ziņojumu EK un Indijas gultas veļas lietā (3), kurā tā secināja, ka vidējā svērtā vērtība noteikti attiecināma uz vairāk nekā vienu uzņēmumu.

| (68) | Šajā ziņā jāatzīmē, ka Apelācijas institūcijas secinājumi, kas pamatojas uz pavisam citu tiesību aktu, proti, uz PTO Antidempinga nolīguma 2.2.2. ii) pantu un uz citu lietu, nav tieši piemērojami šajā gadījumā. Otrkārt, šis arguments jānoraida tā iemesla dēļ, ka šajā gadījumā atlasīto uzņēmumu vidējā svērtā vērtība balstīta uz katra uzņēmuma normālo vērtību un eksporta cenām, savukārt šie uzņēmumi nav viena vienība. Tikai pēc trīs atsevišķo starpību noteikšanas saistītajiem uzņēmumiem tika aprēķināta šo starpību vidējā svērtā vērtība, lai novērstu to, ka uzņēmumu saiknes dēļ tie visu eksportu veic ar tā uzņēmuma starpniecību, kam noteikta mazākā dempinga starpība. Turklāt jāatzīmē, ka pamatregulas 9. panta 6. punktā nav skaidri noteikts, ka nedrīkst izmantot dempinga starpības, kas noteiktas izlases veida pārbaudē iesaistītajām personām. Šie iebildumi tādēļ tika noraidīti. |
| --- | --- |

(68)

Šajā ziņā jāatzīmē, ka Apelācijas institūcijas secinājumi, kas pamatojas uz pavisam citu tiesību aktu, proti, uz PTO Antidempinga nolīguma 2.2.2. ii) pantu un uz citu lietu, nav tieši piemērojami šajā gadījumā. Otrkārt, šis arguments jānoraida tā iemesla dēļ, ka šajā gadījumā atlasīto uzņēmumu vidējā svērtā vērtība balstīta uz katra uzņēmuma normālo vērtību un eksporta cenām, savukārt šie uzņēmumi nav viena vienība. Tikai pēc trīs atsevišķo starpību noteikšanas saistītajiem uzņēmumiem tika aprēķināta šo starpību vidējā svērtā vērtība, lai novērstu to, ka uzņēmumu saiknes dēļ tie visu eksportu veic ar tā uzņēmuma starpniecību, kam noteikta mazākā dempinga starpība. Turklāt jāatzīmē, ka pamatregulas 9. panta 6. punktā nav skaidri noteikts, ka nedrīkst izmantot dempinga starpības, kas noteiktas izlases veida pārbaudē iesaistītajām personām. Šie iebildumi tādēļ tika noraidīti.

b)   AR

| (69) | Tā kā nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo ir apstiprināta metodika, kas izmantota, lai uzņēmumiem, kam piešķirts AR, noteiktu dempinga starpības saskaņā ar pagaidu regulas 57. apsvērumu. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo ir apstiprināta metodika, kas izmantota, lai uzņēmumiem, kam piešķirts AR, noteiktu dempinga starpības saskaņā ar pagaidu regulas 57. apsvērumu.

| (70) | Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City SoAtbilst Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(70)

Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City SoAtbilst Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

7.2.   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (71) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. līdz 61. apsvērumā minētos atzinumus. |
| --- | --- |

(71)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. līdz 61. apsvērumā minētos atzinumus.

E.   ZAUDĒJUMI

1.   Kopienas produkcija

| (72) | Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas kopprodukciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. un 63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas kopprodukciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. un 63. apsvērumā.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (73) | Viena ieinteresētā persona iebilda, ka no lielākās Kopienas ražotāju daļas nebija pietiekami daudz atbalsta. Viņi iebilda, ka viens uzņēmums izmeklēšanā bankrotējis un tādēļ tas nav jāņem vērā Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Turklāt tie iebilda, ka viens ražotājs importēja attiecīgo produktu pārskata laika posmā un tādēļ tas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. |
| --- | --- |

(73)

Viena ieinteresētā persona iebilda, ka no lielākās Kopienas ražotāju daļas nebija pietiekami daudz atbalsta. Viņi iebilda, ka viens uzņēmums izmeklēšanā bankrotējis un tādēļ tas nav jāņem vērā Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Turklāt tie iebilda, ka viens ražotājs importēja attiecīgo produktu pārskata laika posmā un tādēļ tas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas.

| (74) | Jāpiezīmē, ka viens Kopienas ražotājs ir maksātnespējas procesā, bet izmeklēšanas laika posmā tas vēl ražoja un arī pašreiz tā ražotne vēl darbojas. Tādēļ šo uzņēmumu iekļāva Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka neviens no uzņēmumiem, kas iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā, IP laikā neimportēja attiecīgo produktu. Taču tie importēja pelēko audumu, proti, APPA izejvielu. Tādēļ šie argumenti nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(74)

Jāpiezīmē, ka viens Kopienas ražotājs ir maksātnespējas procesā, bet izmeklēšanas laika posmā tas vēl ražoja un arī pašreiz tā ražotne vēl darbojas. Tādēļ šo uzņēmumu iekļāva Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka neviens no uzņēmumiem, kas iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā, IP laikā neimportēja attiecīgo produktu. Taču tie importēja pelēko audumu, proti, APPA izejvielu. Tādēļ šie argumenti nav jāņem vērā.

| (75) | Tā kā netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina Kopienas ražošanas nozares definīciju saskaņā ar pagaidu regulas 64. apsvērumu. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina Kopienas ražošanas nozares definīciju saskaņā ar pagaidu regulas 64. apsvērumu.

3.   Kopienas patēriņš

| (76) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina Kopienas patēriņa aprēķinu, kas izklāstīts pagaidu regulas 65. un 66. apsvērumā. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina Kopienas patēriņa aprēķinu, kas izklāstīts pagaidu regulas 65. un 66. apsvērumā.

4.   Imports no attiecīgās valsts Kopienā

4.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (77) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina aprēķinus par attiecīgā importa apjomu un tirgus daļu, kā noteikts pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina aprēķinus par attiecīgā importa apjomu un tirgus daļu, kā noteikts pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā.

4.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (78) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina attiecīgā importa cenu un cenu samazinājuma aprēķināšanu, kā izklāstīts pagaidu regulas 69. līdz 71. apsvērumā. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina attiecīgā importa cenu un cenu samazinājuma aprēķināšanu, kā izklāstīts pagaidu regulas 69. līdz 71. apsvērumā.

5.   Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (79) | Jāatgādina, ka pagaidu regulas 98. apsvērumā Komisija provizoriski secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(79)

Jāatgādina, ka pagaidu regulas 98. apsvērumā Komisija provizoriski secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē.

| (80) | Neviena ieinteresētā persona neapšaubīja pagaidu regulas 72. līdz 98. apsvērumā minētos skaitļus, ko tā izmantoja, lai aprakstītu situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Tādēļ ar šo apstiprina šajos pagaidu regulas apsvērumos izklāstītos atzinumus un secina, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Neviena ieinteresētā persona neapšaubīja pagaidu regulas 72. līdz 98. apsvērumā minētos skaitļus, ko tā izmantoja, lai aprakstītu situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Tādēļ ar šo apstiprina šajos pagaidu regulas apsvērumos izklāstītos atzinumus un secina, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (81) | Kopā ar pārējiem pagaidu regulā pārbaudītajiem faktoriem tika pārbaudīts arī Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms. Šajā ziņā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomi visā laika posmā nemainīgi bija apmēram 25 miljoni tekošo metru. Jāpiezīmē, ka šis eksports attiecas uz produktu, ko izmanto oderējumam un ko pārdod par ievērojami zemāku cenu. Vienlaicīgi produktu sortimenta, ko eksportēja ES 25 dalībvalstu ražošanas nozare, kopējā pārdošanas cena bija par 270 % augstāka nekā ĶTR importa cena. Jebkurā gadījumā rentabilitātes noteikšanai vērā tika ņemti vienīgi dati par pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, tādējādi šos datus neietekmē eksporta apjomi. Turklāt visu pārējo trešo valstu importa kopapjoma vidējās cenas regulāri bija augstākas nekā ĶTR cenas. Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ jāsecina, ka Kopienas eksports neradīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā attiecībā uz cēloņsakarību netika saņemtas nekādas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 99. līdz 111. apsvēruma secinājumus. |
| --- | --- |

(81)

Kopā ar pārējiem pagaidu regulā pārbaudītajiem faktoriem tika pārbaudīts arī Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms. Šajā ziņā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomi visā laika posmā nemainīgi bija apmēram 25 miljoni tekošo metru. Jāpiezīmē, ka šis eksports attiecas uz produktu, ko izmanto oderējumam un ko pārdod par ievērojami zemāku cenu. Vienlaicīgi produktu sortimenta, ko eksportēja ES 25 dalībvalstu ražošanas nozare, kopējā pārdošanas cena bija par 270 % augstāka nekā ĶTR importa cena. Jebkurā gadījumā rentabilitātes noteikšanai vērā tika ņemti vienīgi dati par pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, tādējādi šos datus neietekmē eksporta apjomi. Turklāt visu pārējo trešo valstu importa kopapjoma vidējās cenas regulāri bija augstākas nekā ĶTR cenas. Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ jāsecina, ka Kopienas eksports neradīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā attiecībā uz cēloņsakarību netika saņemtas nekādas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 99. līdz 111. apsvēruma secinājumus.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju intereses

| (82) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju interesēm, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 112. līdz 118. apsvērumā. |
| --- | --- |

(82)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju interesēm, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 112. līdz 118. apsvērumā.

2.   Nesaistītu importētāju intereses

| (83) | Komisija saņēma vairākus iesniegumus no nesaistītiem importētājiem/lietotājiem. Personas, kuras to pieprasīja, tika uzklausītas. Importētāju argumenti saskanēja ar lietotāju argumentiem un ir apspriesti tālāk teksta 87. līdz 89. apsvērumā. Jāpiezīmē, ka kopapjoms, ko no Ķīnas importējuši uzņēmumi, kas par sevi informējuši, nav ievērojams un ir tikai apmēram 2 % no Ķīnas importa kopapjoma IP laikā. Pārējie 98 % nereaģēja uz pasākumiem. |
| --- | --- |

(83)

Komisija saņēma vairākus iesniegumus no nesaistītiem importētājiem/lietotājiem. Personas, kuras to pieprasīja, tika uzklausītas. Importētāju argumenti saskanēja ar lietotāju argumentiem un ir apspriesti tālāk teksta 87. līdz 89. apsvērumā. Jāpiezīmē, ka kopapjoms, ko no Ķīnas importējuši uzņēmumi, kas par sevi informējuši, nav ievērojams un ir tikai apmēram 2 % no Ķīnas importa kopapjoma IP laikā. Pārējie 98 % nereaģēja uz pasākumiem.

| (84) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas attiecībā uz nesaistīto importētāju interesēm, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 119. līdz 121. apsvērumā. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas attiecībā uz nesaistīto importētāju interesēm, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 119. līdz 121. apsvērumā.

3.   Piegādātāju intereses

| (85) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas attiecībā uz Kopienas piegādātāju interesēm, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 122. līdz 125. apsvērumā. |
| --- | --- |

(85)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas attiecībā uz Kopienas piegādātāju interesēm, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 122. līdz 125. apsvērumā.

4.   Lietotāju intereses

| (86) | Jāatgādina, ka deviņi lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lai gan tikai viens no tiem importēja attiecīgo produktu (pagaidu regulas 127. apsvērums). Tomēr pēc pagaidu pasākumu ieviešanas paskaidrojumus iesniedza četri lietotāji, kas iepriekš izmeklēšanā neiesaistījās. Divi no tiem ražo audumus telpu dekorēšanai. Viņi visi importēja attiecīgo produktu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka šajā nozarē ir ļoti daudz segmentu, to pārstāvība tiek lēsta mazāk nekā 2 % apmērā. |
| --- | --- |

(86)

Jāatgādina, ka deviņi lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lai gan tikai viens no tiem importēja attiecīgo produktu (pagaidu regulas 127. apsvērums). Tomēr pēc pagaidu pasākumu ieviešanas paskaidrojumus iesniedza četri lietotāji, kas iepriekš izmeklēšanā neiesaistījās. Divi no tiem ražo audumus telpu dekorēšanai. Viņi visi importēja attiecīgo produktu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka šajā nozarē ir ļoti daudz segmentu, to pārstāvība tiek lēsta mazāk nekā 2 % apmērā.

| (87) | Lietotāji, kas ražo apģērbu, iebilda, ka to uzņēmumi pakļauti ievērojamam riskam, jo Kopienas tirgū ienāk gatavi apģērbi no ĶTR par ļoti zemām cenām, savukārt viņu ražošanas izmaksas ir daudz augstākas. Turklāt tiem būtu jāmaksā augsti antidempinga maksājumi par attiecīgā produkta, kas ir to ražošanas izejviela, importu. Tie iebilst, ka tie var gatavos produktus saviem klientiem pārdot par nedaudz augstākām cenām, jo ir elastīgāki un var īsā laika posmā piegādāt mazus daudzumus. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, kad tirgū ienāk apģērbi par zemu cenu un izejvielām pastāv antidempinga maksājums, tie uzskata, ka nebūs spējīgi saglabāt ražošanu Kopienā un tādēļ būs spiesti slēgt ražotnes. |
| --- | --- |

(87)

Lietotāji, kas ražo apģērbu, iebilda, ka to uzņēmumi pakļauti ievērojamam riskam, jo Kopienas tirgū ienāk gatavi apģērbi no ĶTR par ļoti zemām cenām, savukārt viņu ražošanas izmaksas ir daudz augstākas. Turklāt tiem būtu jāmaksā augsti antidempinga maksājumi par attiecīgā produkta, kas ir to ražošanas izejviela, importu. Tie iebilst, ka tie var gatavos produktus saviem klientiem pārdot par nedaudz augstākām cenām, jo ir elastīgāki un var īsā laika posmā piegādāt mazus daudzumus. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, kad tirgū ienāk apģērbi par zemu cenu un izejvielām pastāv antidempinga maksājums, tie uzskata, ka nebūs spējīgi saglabāt ražošanu Kopienā un tādēļ būs spiesti slēgt ražotnes.

| (88) | Jāpiezīmē, ka šie apģērbu ražotāji ir mazie un vidējie uzņēmumi. Gatavo produktu importa apjomu straujās palielināšanās dēļ, kas starp citu noticis tekstilizstrādājumu kvotu likvidēšanas dēļ no 2005. gada 1. janvāra, tie ir ļoti saspringtā situācijā. Turklāt nodokļu dēļ palielinās izejmateriālu izmaksas. Lai gan saspringtā situācija apģērbu ražošanas nozarē ar antidempinga pasākumu ieviešanu APPA varētu pasliktināties vēl vairāk, skaidrs, ka lielāko spiedienu šiem uzņēmumiem rada apģērbu imports no ĶTR. |
| --- | --- |

(88)

Jāpiezīmē, ka šie apģērbu ražotāji ir mazie un vidējie uzņēmumi. Gatavo produktu importa apjomu straujās palielināšanās dēļ, kas starp citu noticis tekstilizstrādājumu kvotu likvidēšanas dēļ no 2005. gada 1. janvāra, tie ir ļoti saspringtā situācijā. Turklāt nodokļu dēļ palielinās izejmateriālu izmaksas. Lai gan saspringtā situācija apģērbu ražošanas nozarē ar antidempinga pasākumu ieviešanu APPA varētu pasliktināties vēl vairāk, skaidrs, ka lielāko spiedienu šiem uzņēmumiem rada apģērbu imports no ĶTR.

| (89) | Daži lietotāji iebilda, ka tas, ka nodokļu dēļ Kopienā vairs neievestu tekstilizstrādājumus, arī ietekmētu apģērbu krāsošanas un apdrukāšanas uzņēmumus. Tie uzsvēra arī ietekmi uz augsto tehnoloģiju tekstilizstrādājumu iekārtu piegādātājiem Kopienā gadījumā, ja nodokļu dēļ ĶTR samazinātos tekstilizstrādājumu ražošana. |
| --- | --- |

(89)

Daži lietotāji iebilda, ka tas, ka nodokļu dēļ Kopienā vairs neievestu tekstilizstrādājumus, arī ietekmētu apģērbu krāsošanas un apdrukāšanas uzņēmumus. Tie uzsvēra arī ietekmi uz augsto tehnoloģiju tekstilizstrādājumu iekārtu piegādātājiem Kopienā gadījumā, ja nodokļu dēļ ĶTR samazinātos tekstilizstrādājumu ražošana.

| (90) | Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 128. apsvērumā, imports no ĶTR droši vien arī turpmāk ieplūdīs Kopienas tirgū par pienācīgām cenām un būs pieejami citi iepirkuma avoti, kuru cenas nav uzskatāmas par dempingu, ņemot vērā to, ka trešo valstu imports (izņemot ĶTR) ir vairāk nekā 30 % no Kopienas patēriņa. Turklāt, ņemot vērā to, ka daudziem ražotājiem eksportētājiem noteica antidempinga maksājuma likmi 14,1 % apmērā un ka APPA ir tikai daļa no lietotāju ražošanas izmaksām, cenu palielinājums noteikti nebūtu ievērojams. Turklāt jāatzīmē, ka dažu uzņēmumu saspringtā situācija, šķiet, lielākoties ir radusies ĶTR gatavo apģērbu importa rezultātā, un antidempinga pasākumu neuzlikšana šo jautājumu neietekmētu. Šajā ziņā jāatgādina, ka savu viedokli izteica lietotāji, kas importē ļoti nelielu daļu no importa kopapjoma, savukārt lielākā lietotāju par izmeklēšanu atsauksmes nav snieguši. |
| --- | --- |

(90)

Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 128. apsvērumā, imports no ĶTR droši vien arī turpmāk ieplūdīs Kopienas tirgū par pienācīgām cenām un būs pieejami citi iepirkuma avoti, kuru cenas nav uzskatāmas par dempingu, ņemot vērā to, ka trešo valstu imports (izņemot ĶTR) ir vairāk nekā 30 % no Kopienas patēriņa. Turklāt, ņemot vērā to, ka daudziem ražotājiem eksportētājiem noteica antidempinga maksājuma likmi 14,1 % apmērā un ka APPA ir tikai daļa no lietotāju ražošanas izmaksām, cenu palielinājums noteikti nebūtu ievērojams. Turklāt jāatzīmē, ka dažu uzņēmumu saspringtā situācija, šķiet, lielākoties ir radusies ĶTR gatavo apģērbu importa rezultātā, un antidempinga pasākumu neuzlikšana šo jautājumu neietekmētu. Šajā ziņā jāatgādina, ka savu viedokli izteica lietotāji, kas importē ļoti nelielu daļu no importa kopapjoma, savukārt lielākā lietotāju par izmeklēšanu atsauksmes nav snieguši.

| (91) | Tā kā atsauksmes attiecībā uz lietotāju interesēm netika saņemtas, ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 126. līdz 128. apsvērumā. |
| --- | --- |

(91)

Tā kā atsauksmes attiecībā uz lietotāju interesēm netika saņemtas, ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 126. līdz 128. apsvērumā.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (92) | Ņemot vērā pagaidu regulas secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 129. līdz 131. apsvērumā, kā arī dažādu personu iesniegto informāciju, jāsecina, ka nav pārliecinošu iemeslu neuzlikt galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes APPA importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā pagaidu regulas secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 129. līdz 131. apsvērumā, kā arī dažādu personu iesniegto informāciju, jāsecina, ka nav pārliecinošu iemeslu neuzlikt galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes APPA importam par dempinga cenām.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (93) | Pamatojoties uz pagaidu regulas 132. līdz 135. apsvērumā paskaidroto metodiku, lai noteiktu ieviešamo pasākumu apmēru, tika aprēķināts zaudējumu novēršanas apmērs. |
| --- | --- |

(93)

Pamatojoties uz pagaidu regulas 132. līdz 135. apsvērumā paskaidroto metodiku, lai noteiktu ieviešamo pasākumu apmēru, tika aprēķināts zaudējumu novēršanas apmērs.

| (94) | Aprēķinot zaudējumu starpību pagaidu regulā, Kopienas ražošanas nozares mērķa peļņa tika noteikta 8 % apmērā, kas ir šā veida nozarei normālas konkurences apstākļos, proti, ja nav importa par dempinga cenām, saprātīga un sasniedzama peļņas norma, kura arī faktiski pastāvēja 1998. un 1999. gadā, pirms Ķīnas imports sāka radīt problēmas (pagaidu regulas 134. apsvērums). |
| --- | --- |

(94)

Aprēķinot zaudējumu starpību pagaidu regulā, Kopienas ražošanas nozares mērķa peļņa tika noteikta 8 % apmērā, kas ir šā veida nozarei normālas konkurences apstākļos, proti, ja nav importa par dempinga cenām, saprātīga un sasniedzama peļņas norma, kura arī faktiski pastāvēja 1998. un 1999. gadā, pirms Ķīnas imports sāka radīt problēmas (pagaidu regulas 134. apsvērums).

| (95) | Viena ieinteresētā persona iebilda, ka nav atbilstoši piemērot 8 % peļņas normu, pamatojoties uz 1998. un 1999. gada datiem. Šī persona iebilda, ka par mērķa peļņas normu jāizmanto 2000. gada, pārskata laika posma pirmā gada, peļņas norma, kas toreiz bija daudz zemāka, lai gan importa par dempinga cenām ietekme vēl nebija skaidri jūtama. Tomēr jāatgādina, ka 2000. gadā ĶTR importa tirgus daļa jau bija diezgan liela – 18,2 % (pagaidu regulas 67. apsvērums) – un situācija Kopienas ražošanas nozarē jau sāka pasliktināties. Šā iemesla dēļ uzskatāms par atbilstošu Kopienas peļņas normas noteikšanai situācijā bez importa par dempinga cenu izmantot stabilāku laika posmu. |
| --- | --- |

(95)

Viena ieinteresētā persona iebilda, ka nav atbilstoši piemērot 8 % peļņas normu, pamatojoties uz 1998. un 1999. gada datiem. Šī persona iebilda, ka par mērķa peļņas normu jāizmanto 2000. gada, pārskata laika posma pirmā gada, peļņas norma, kas toreiz bija daudz zemāka, lai gan importa par dempinga cenām ietekme vēl nebija skaidri jūtama. Tomēr jāatgādina, ka 2000. gadā ĶTR importa tirgus daļa jau bija diezgan liela – 18,2 % (pagaidu regulas 67. apsvērums) – un situācija Kopienas ražošanas nozarē jau sāka pasliktināties. Šā iemesla dēļ uzskatāms par atbilstošu Kopienas peļņas normas noteikšanai situācijā bez importa par dempinga cenu izmantot stabilāku laika posmu.

| (96) | Ņemot vērā to, ka attiecībā uz šo jautājumu nav iesniegtas jaunas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 132. līdz 135. apsvērumā noteikto metodiku. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā to, ka attiecībā uz šo jautājumu nav iesniegtas jaunas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 132. līdz 135. apsvērumā noteikto metodiku.

1.   Galīgie pasākumi

| (97) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka dempinga starpības līmenī, kā arī aprēķinātās zaudējumu starpības līmenī visos gadījumos, kad tie ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka dempinga starpības līmenī, kā arī aprēķinātās zaudējumu starpības līmenī visos gadījumos, kad tie ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības.

| (98) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgie maksājumi ir šādi:






  Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City SoAtbilst Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(98)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgie maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City SoAtbilst Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

| (99) | Šajā regulā minētās atsevišķās antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādējādi tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts minētajā pārbaudē. Līdz ar to šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražojuši konkrētie uzņēmumi. Šīs likmes nevar piemērot importētiem produktiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav tieši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrētajiem minētajiem uzņēmumiem saistītās vienības; uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(99)

Šajā regulā minētās atsevišķās antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādējādi tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts minētajā pārbaudē. Līdz ar to šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražojuši konkrētie uzņēmumi. Šīs likmes nevar piemērot importētiem produktiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav tieši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrētajiem minētajiem uzņēmumiem saistītās vienības; uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (100) | Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (4), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti grozījumi, iekļaujot sarakstā uzņēmumus, kuriem piešķirtas atsevišķas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(100)

Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (4), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti grozījumi, iekļaujot sarakstā uzņēmumus, kuriem piešķirtas atsevišķas maksājuma likmes.

2.   Pagaidu maksājumu iekasēšana

| (101) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas rūpniecības nozarei nodarīto zaudējumu apmēru, atzīst par nepieciešamu summas, kas rezervētas kā pagaidu antidempinga maksājums, kurš piemērots ar pagaidu regulu, galīgi iekasēt atbilstoši galīgā maksājuma līmenim. Ja galīgais maksājums ir lielāks nekā pagaidu maksājums, galīgi jāiekasē tikai tās summas, kas rezervētas kā pagaidu maksājums, rezervētās summas, kuras pārsniedz galīgā antidempinga maksājumu likmi, būtu jāatmaksā, |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas rūpniecības nozarei nodarīto zaudējumu apmēru, atzīst par nepieciešamu summas, kas rezervētas kā pagaidu antidempinga maksājums, kurš piemērots ar pagaidu regulu, galīgi iekasēt atbilstoši galīgā maksājuma līmenim. Ja galīgais maksājums ir lielāks nekā pagaidu maksājums, galīgi jāiekasē tikai tās summas, kas rezervētas kā pagaidu maksājums, rezervētās summas, kuras pārsniedz galīgā antidempinga maksājumu likmi, būtu jāatmaksā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes audumu veidu importam, kas ir austi no sintētisko šķiedru pavedieniem, kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu un/vai neteksturētu, krāsotu vai apdrukātu (tostarp balti krāsotu) poliestera pavedienu, kuri atbilst KN kodiem ex 5407 51 00 (TARIC kods 5407510010), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (TARIC kods 5407611010), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (TARIC kods 5407691010) un ex 5407 69 90 (TARIC kods 5407699010).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama to produktu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City SoAtbilst Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 56,2 % | A999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City SoAtbilst Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

A622

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

A617

Visi pārējie uzņēmumi

56,2 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:

| — | izmeklēšanas laikposmā (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam) neeksportēja uz Kopienu 1. panta 1. punktā minēto produktu, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas laikposmā (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam) neeksportēja uz Kopienu 1. panta 1. punktā minēto produktu,

| — | nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju vai eksportētāju, uz kuru attiecas antidempinga pasākumi, ko uzliek ar šo regulu, |
| --- | --- |

—

nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju vai eksportētāju, uz kuru attiecas antidempinga pasākumi, ko uzliek ar šo regulu,

| — | pēc izmeklēšanas laikposma faktiski ir eksportējis uz Kopienu attiecīgo produktu, uz kuru attiecas pasākumi, vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

—

pēc izmeklēšanas laikposma faktiski ir eksportējis uz Kopienu attiecīgo produktu, uz kuru attiecas pasākumi, vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu,

Padome, pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt vai nu 1. panta 2. punktu, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju i) uzņēmumiem, kuriem piemēro 37,1 % vidējo svērto maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kam saskaņā ar 9. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 piešķirts atsevišķs režīms, vai arī ii) uzņēmumiem, kuriem piemēro 14,1 % vidējo svērto maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kam saskaņā ar 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 384/96 piešķirts tirgus ekonomikas režīms.

3. pants

Summas, kas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 426/2005 rezervētas kā antidempinga pagaidu maksājums tādu ĶTR izcelsmes audumu veidu importam, kas austi no sintētiskās šķiedras pavedieniem, kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu un/vai neteksturētu, krāsotu vai apdrukātu poliestera pavedienu, kuri atbilst KN kodiem 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 un ex 5407 69 90 (TARIC kods 5407699010), galīgi iekasē tādā apmērā, kāds noteikts ar šo regulu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

Rezervētās summas, kuras pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu, atmaksā. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi iekasē tikai summas, kas rezervētas kā pagaidu maksājums.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 69, 16.3.2005., 6. lpp.

2

(3)  WT/DS141/AB/R.

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate-General for Trade

Direction B

Direction B

Office J-79 5/16

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1488/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 15. septembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 42,5 |
| 096 | 35,4 |
| 204 | 49,2 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,6 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 52,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0805 50 10 | 388 | 68,6 |
| 524 | 61,7 |
| 528 | 59,1 |
| 999 | 63,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,3 |
| 212 | 105,3 |
| 220 | 193,2 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 121,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,5 |
| 400 | 83,0 |
| 508 | 32,9 |
| 512 | 88,2 |
| 528 | 22,6 |
| 720 | 37,8 |
| 800 | 136,7 |
| 804 | 79,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 92,2 |
| 528 | 37,0 |
| 720 | 84,8 |
| 800 | 143,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 81,3 |
| 066 | 54,6 |
| 098 | 42,5 |
| 624 | 126,3 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

42,5

096

35,4

204

49,2

999

42,4

0707 00 05

052

78,6

096

25,9

999

52,3

0709 90 70

052

70,5

999

70,5

0805 50 10

388

68,6

524

61,7

528

59,1

999

63,1

0806 10 10

052

75,3

212

105,3

220

193,2

624

112,0

999

121,5

0808 10 80

388

80,5

400

83,0

508

32,9

512

88,2

528

22,6

720

37,8

800

136,7

804

79,2

999

70,1

0808 20 50

052

92,5

388

92,2

528

37,0

720

84,8

800

143,7

999

90,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,3

999

91,3

0809 40 05

052

81,3

066

54,6

098

42,5

624

126,3

999

76,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1489/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. septembra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2005. gada 16. septembra

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 0,87 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 43,71 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 66,06 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 66,06 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 48,70 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

0,87

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

43,71

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

66,06

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

66,06

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

48,70

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

laika posmam no 1.9.2005–14.9.2005

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 119,84 (3) | 64,60 | 164,80 | 154,80 | 134,80 | 91,95 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | — | 14,53 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | 31,81 | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

119,84 (3)

64,60

164,80

154,80

134,80

91,95

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

—

14,53

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

31,81

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,82 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 21,37 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,82 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 21,37 EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1490/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko groza Regulā (EK) Nr. 1462/2005 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1) un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Kompensācijas, ko piemēro baltā cukura un neapstrādāta jēlcukura eksportam, ir noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 1462/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kompensācijas, ko piemēro baltā cukura un neapstrādāta jēlcukura eksportam, ir noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 1462/2005 (2).

| (2) | Minētās kompensācijas ir jāgroza, jo Komisijas rīcībā esošie pašreizējie dati atšķiras no datiem, kuri bija pieejami Regulas (EK) Nr. 1462/2005 pieņemšanas dienā, |
| --- | --- |

(2)

Minētās kompensācijas ir jāgroza, jo Komisijas rīcībā esošie pašreizējie dati atšķiras no datiem, kuri bija pieejami Regulas (EK) Nr. 1462/2005 pieņemšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 1260/2001 noteiktās kompensācijas, kas piešķiramas par Regulas (EK) Nr. 1462/2005 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto produktu eksportu, ir grozītas un norādītas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 233, 9.9.2005., 19. lpp.

2

---

PIELIKUMS

GROZĪTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PAR BALTO CUKURU UN NEAPSTRĀDĀTU JĒLCUKURU, KAS JĀPIEMĒRO NO 2005. GADA 16. SEPTEMBRA (1)

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3759 |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3759

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1491/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 5. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1138/2005 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2005./2006. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1138/2005 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2005./2006. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1138/2005 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1138/2005 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

5. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1138/2005, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 41,250 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 185, 16.7.2005., 3. lpp.

2

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1492/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:






  — | esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā, |
| --- | --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:

—

esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā,

| — | tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī,

| — | piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū, |
| --- | --- |

—

piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū,

| — | limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu, |
| --- | --- |

—

limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu,

| — | nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū,

| — | paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

—

paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:






  a) | trešo valstu tirgos valdošās cenas; |
| --- | --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:

a)

trešo valstu tirgos valdošās cenas;

| b) | visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm;

| c) | ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un |
| --- | --- |

c)

ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un

| d) | Kopienas brīvas robežpiegādes cenas. |
| --- | --- |

d)

Kopienas brīvas robežpiegādes cenas.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres.

| (7) | Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam.

| (8) | Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem.

| (9) | Nosakot galamērķus un produktus, par kuriem maksā kompensācijas, jāievēro, ka pirmkārt, noteiktu Kopienas produktu konkurētspējīgs stāvoklis neattaisno to izvešanas veicināšanu, bet otrkārt, noteiktu teritoriju ģeogrāfiskais tuvums var palielināt tirdzniecības noviržu iespējas un ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot galamērķus un produktus, par kuriem maksā kompensācijas, jāievēro, ka pirmkārt, noteiktu Kopienas produktu konkurētspējīgs stāvoklis neattaisno to izvešanas veicināšanu, bet otrkārt, noteiktu teritoriju ģeogrāfiskais tuvums var palielināt tirdzniecības noviržu iespējas un ļaunprātīgu izmantošanu.

| (10) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(10)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā minētās eksporta kompensācijas dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 558/2005 (OV L 94, 13.4.2005., 22. lpp.).

2

(3)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

3

(4)  OV L 91, 1.4.1984., 71. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 222/88 (OV L 28, 1.2.1988., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 15. septembra Regulai, ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  L01 | Seūta, Melīļa, Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L02 | Andora un Gibraltārs. |
| L03 | Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L04 | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

L01

Seūta, Melīļa, Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L02

Andora un Gibraltārs.

L03

Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1493/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maijā Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 13. septembrī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 13. septembrī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 13. septembrī, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/2005 (OV L 200, 30.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,50 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 121,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

99,50

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

121,00

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1494/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 13. septembrī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 13. septembrī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 13. septembrim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 13,50 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/2005 (OV L 200, 30.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1495/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1166/2005 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Francijas intervences aģentūras rīcībā esošās kukurūzas tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1166/2005 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss Francijas intervences aģentūras rīcībā esošās 53 641 tonnu kukurūzas tālākai pārdošanai iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1166/2005 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss Francijas intervences aģentūras rīcībā esošās 53 641 tonnu kukurūzas tālākai pārdošanai iekšējā tirgū.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, ir jāpalielina kukurūzas daudzumi, ko Francijas intervences aģentūra laidusi pārdošanā iekšējā tirgū, pastāvīgo konkursu attiecinot uz 64 424 tonnām. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, ir jāpalielina kukurūzas daudzumi, ko Francijas intervences aģentūra laidusi pārdošanā iekšējā tirgū, pastāvīgo konkursu attiecinot uz 64 424 tonnām.

| (3) | Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2005. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2005.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1166/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. pantā vārdus “53 641 tonnu” aizstāj ar vārdiem “64 424 tonnu”; |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. pantā vārdus “53 641 tonnu” aizstāj ar vārdiem “64 424 tonnu”;

| 2) | Regulas pielikuma nosaukumā vārdus “53 641 tonnu” aizstāj ar vārdiem “64 424 tonnu”. |
| --- | --- |

2)

Regulas pielikuma nosaukumā vārdus “53 641 tonnu” aizstāj ar vārdiem “64 424 tonnu”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 188, 20.7.2005., 10. lpp.

2

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1496/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1168/2005 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošās kukurūzas tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1168/2005 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošās 113 297 tonnu kukurūzas tālākai pārdošanai iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1168/2005 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošās 113 297 tonnu kukurūzas tālākai pārdošanai iekšējā tirgū.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, ir jāpalielina kukurūzas daudzumi, ko Austrijas intervences aģentūra laidusi pārdošanā iekšējā tirgū, pastāvīgo konkursu attiecinot uz 121 525 tonnām. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, ir jāpalielina kukurūzas daudzumi, ko Austrijas intervences aģentūra laidusi pārdošanā iekšējā tirgū, pastāvīgo konkursu attiecinot uz 121 525 tonnām.

| (3) | Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1168/2005. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1168/2005.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1168/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. pantā vārdus “113 297 tonnu” aizstāj ar vārdiem “121 525 tonnu”; |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. pantā vārdus “113 297 tonnu” aizstāj ar vārdiem “121 525 tonnu”;

| 2) | Regulas pielikuma nosaukumā vārdus “113 297 tonnu” aizstāj ar vārdiem “121 525 tonnu”. |
| --- | --- |

2)

Regulas pielikuma nosaukumā vārdus “113 297 tonnu” aizstāj ar vārdiem “121 525 tonnu”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 188, 20.7.2005., 16. lpp.

2

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/38

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1497/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko labo Padomes un Komisijas Lēmumu 2005/430/EK, Euratom par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Lēmumu 2005/430/EK, Euratom par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (1), un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmuma 2005/430/EK, Euratom pielikumā ir noteikti Eiropas Savienības tarifu kvotu kārtas numuri Bulgārijas izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Lēmuma 2005/430/EK, Euratom pielikumā ir noteikti Eiropas Savienības tarifu kvotu kārtas numuri Bulgārijas izcelsmes produktiem.

| (2) | Ņemot vērā to, kā minētajā pielikumā attiecībā uz produktiem ar KN kodu 1701 un 1702 ir kļūdaini norādīts kārtas numurs zem 09.5100 numura, Komisija nevar veikt attiecīgo tarifu kvotu uzskaiti saskaņā ar 308.a, 308.b un 308.c pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, kā minētajā pielikumā attiecībā uz produktiem ar KN kodu 1701 un 1702 ir kļūdaini norādīts kārtas numurs zem 09.5100 numura, Komisija nevar veikt attiecīgo tarifu kvotu uzskaiti saskaņā ar 308.a, 308.b un 308.c pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (3) | Attiecīgi jālabo Lēmums 2005/430/EK, Euratom. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jālabo Lēmums 2005/430/EK, Euratom.

| (4) | Koncesiju piemērošanas ikgadējais periods sākas 1. jūlijā, tādēļ šīs regulas piemērošana jāparedz no 2005. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(4)

Koncesiju piemērošanas ikgadējais periods sākas 1. jūlijā, tādēļ šīs regulas piemērošana jāparedz no 2005. gada 1. jūlija.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lēmuma 2005/430/EK, Euratom pielikumā rindu, kas attiecas uz kārtas numuru 09.4785, aizstāj ar šādu tekstu:

| “Kārtas numurs | KN kods | Produktu apraksts |
| --- | --- | --- |
| 09.5902 | 1701 | Cukurs |
| 1702 | Pārējais cukurs” |

“Kārtas numurs

KN kods

Produktu apraksts

09.5902

1701

Cukurs

1702

Pārējais cukurs”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2005. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 155, 17.6.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).

2

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1498/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1262/2001 (2) 18. panta 2. punktu intervences aģentūras var pieprasīt, lai cukurs, ko piegādā intervences vajadzībām, būtu iepakots džutas maisos, kas oderēti ar polietilēnu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1262/2001 (2) 18. panta 2. punktu intervences aģentūras var pieprasīt, lai cukurs, ko piegādā intervences vajadzībām, būtu iepakots džutas maisos, kas oderēti ar polietilēnu.

| (2) | Pēdējo gadu laikā izstrādāti jauni pārtikas preču iepakojuma veidi. Intervences aģentūrām, kas pieprasa konkrētus jauna veida iepakojumus, arī jāpieprasa, lai šie iepakojumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulai (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (3). |
| --- | --- |

(2)

Pēdējo gadu laikā izstrādāti jauni pārtikas preču iepakojuma veidi. Intervences aģentūrām, kas pieprasa konkrētus jauna veida iepakojumus, arī jāpieprasa, lai šie iepakojumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulai (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (3).

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1262/2001. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1262/2001.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1262/2001 18. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Intervences aģentūrām, kas pieprasa piegādāt cukuru vai arī pieņem piegādāto cukuru cita veida iepakojumā, nekā noteikts šā panta pirmajā daļā, jāpieprasa, lai šis iepakojums atbilst prasībām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1935/2004 (4). Intervences aģentūra var norādīt īpašas iepakojuma kvalitātes prasības.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 48. lpp.

2

(3)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

3

(4)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.”

4

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1499/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot pikšas ICES I, II zonā (Norvēģijas ūdeņi)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2005. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2005. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī.

| (3) | Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas izsmelšana

Šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīto turpat norādīto krājumu nozvejas kvotu 2005. gadam uzskata par izsmeltu no minētajā pielikumā norādītās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā minēto krājumu zvejošanu kuģiem, kas peld ar turpat norādītās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī, aizliedz no minētajā pielikumā norādītās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/2005 (OV L 207, 10.8.2005., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Spānija |
| --- | --- |
| Krājumi | HAD/1N2AB. |
| Suga(s) | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | I, II (Norvēģijas ūdeņi) |
| Datums | 2005. gada 30. jūnijs |

Dalībvalsts

Spānija

Krājumi

HAD/1N2AB.

Suga(s)

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

Datums

2005. gada 30. jūnijs

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/42

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1500/2005

(2005. gada 15. septembris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 9. līdz 15. septembram. Regulā (EK) Nr. 1058/2005 paredzētajā konkursā par miežu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/43

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1501/2005

(2005. gada 15. septembris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 2. septembra Regulu (EK) Nr. 1438/2005 par īpašu intervences pasākumu labības nozarē Somijā un Zviedrijā 2005/2006 tirdzniecības gadam (3),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1438/2005 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēğiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1438/2005 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēğiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 9. līdz 15. septembrim, Regulā (EK) Nr. 1438/2005 paredzētajā konkursā par auzu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 228, 3.9.2005., 5. lpp.

3

---

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/44

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1502/2005

(2005. gada 15. septembris),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 9. līdz 15. septembrim Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 6,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 15. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 16.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 20. oktobris)

par valsts atbalstu C 38/03, ko ieviesusi Spānija papildu pārstrukturēšanas atbalsts Spānijas valsts kuģu būvētavām

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3918)

(autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/652/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā 1997. gada 2. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/97 par atbalstu noteiktām kuģu būvētavām pārstrukturēšanas periodā (1),

ņemot vērā 1998. gada 29. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1540/98 par jaunu noteikumu izveidi kuģu būves atbalstam (2),

pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm izteikt savus komentārus saskaņā ar minētajiem noteikumiem, un ņemot vērā saņemtos izteikumus (3),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1013/97 par atbalstu noteiktām kuģu būvētavām pārstrukturēšanas periodā, Komisija 1997. gada 6. augusta (4) lēmumā apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu Spānijas valsts kuģu būvētavām 1,9 miljardu euro apmērā. Saskaņā ar lēmumu un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/97 atbalsta apstiprinājuma noteikumi paredzēja, ka vairs netiks nodrošināts atbalsts pārstrukturēšanas mērķiem. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1013/97 par atbalstu noteiktām kuģu būvētavām pārstrukturēšanas periodā, Komisija 1997. gada 6. augusta (4) lēmumā apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu Spānijas valsts kuģu būvētavām 1,9 miljardu euro apmērā. Saskaņā ar lēmumu un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/97 atbalsta apstiprinājuma noteikumi paredzēja, ka vairs netiks nodrošināts atbalsts pārstrukturēšanas mērķiem.

| (2) | 2000., 2001. un 2002. gadā valsts akciju sabiedrība “Sociedad Estatal de Participationes Industriales” (turpmāk “SEPI”) veica kapitāla ieguldīšanu “IZAR Construcciones navales” (turpmāk “IZAR”) par kopējo summu 1 477 miljoniem euro. 2002. gada 8. novembra un 2003. gada 14. janvāra vēstulē Komisija pieprasīja informāciju šīs lietas sakarā. |
| --- | --- |

(2)

2000., 2001. un 2002. gadā valsts akciju sabiedrība “Sociedad Estatal de Participationes Industriales” (turpmāk “SEPI”) veica kapitāla ieguldīšanu “IZAR Construcciones navales” (turpmāk “IZAR”) par kopējo summu 1 477 miljoniem euro. 2002. gada 8. novembra un 2003. gada 14. janvāra vēstulē Komisija pieprasīja informāciju šīs lietas sakarā.

| (3) | Ar 2003. gada 27. maija lēmumu Komisija uzsāka EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “atklāšana”) attiecībā uz darījumiem, kuros “SEPI” ieguldīja “IZAR”1 477 miljonus euro. Komisija ar 2003. gada 28. maijā datētu vēstuli informēja Spānijas varas iestādes par lēmumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2003. gada 27. maija lēmumu Komisija uzsāka EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “atklāšana”) attiecībā uz darījumiem, kuros “SEPI” ieguldīja “IZAR”1 477 miljonus euro. Komisija ar 2003. gada 28. maijā datētu vēstuli informēja Spānijas varas iestādes par lēmumu.

| (4) | 2003. gada 11. jūlija, 2003. gada 29. jūlija, 2003. gada 11. augusta, 2004. gada 19. janvāra, 2004. gada 23. februāra, 2004. gada 14. aprīļa un 2004. gada 26. jūlija vēstulēs Spānija iesniedza savus komentārus par procedūras atklāšanu. |
| --- | --- |

(4)

2003. gada 11. jūlija, 2003. gada 29. jūlija, 2003. gada 11. augusta, 2004. gada 19. janvāra, 2004. gada 23. februāra, 2004. gada 14. aprīļa un 2004. gada 26. jūlija vēstulēs Spānija iesniedza savus komentārus par procedūras atklāšanu.

| (5) | Pēc procedūras atklāšanas Komisija saņēma izteikumus no “Royal Van Lent Shipyard” vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 24. septembri, no puses, kura vēlējās palikt anonīma, vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 24. septembri, un no “IZAR” vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 6. oktobri. Šie komentāri tika pārsūtīti Spānijai ar 2003. gada 13. oktobrī datētu vēstuli. Spānija iesniedza komentārus ar 2003. gada 10. novembrī datētu vēstuli. 2003. gada 17. novembrī“IZAR” iesūdzēja (5) Komisiju Pirmās instances tiesā, pieprasot procedūras atklāšanas anulēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Pēc procedūras atklāšanas Komisija saņēma izteikumus no “Royal Van Lent Shipyard” vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 24. septembri, no puses, kura vēlējās palikt anonīma, vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 24. septembri, un no “IZAR” vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 6. oktobri. Šie komentāri tika pārsūtīti Spānijai ar 2003. gada 13. oktobrī datētu vēstuli. Spānija iesniedza komentārus ar 2003. gada 10. novembrī datētu vēstuli. 2003. gada 17. novembrī“IZAR” iesūdzēja (5) Komisiju Pirmās instances tiesā, pieprasot procedūras atklāšanas anulēšanu.

II.   ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

| (6) | 2000. gada jūlijā “SEPI” nolēma apvienot visas valstij piederošās militārās un civilās kuģu būvētavas un saistītos uzņēmumus, kas tajā laikā darbojās kā uzņēmumi, vienā grupā. Tādēļ visas civilās kuģu būvētavas un saistītos uzņēmumus 2000. gada 20. jūlijā nopirka “BAZAN”, un pēc tam tie tika pievienoti “BAZAN”, kas vēlāk nomainīja nosaukumu uz “IZAR”. |
| --- | --- |

(6)

2000. gada jūlijā “SEPI” nolēma apvienot visas valstij piederošās militārās un civilās kuģu būvētavas un saistītos uzņēmumus, kas tajā laikā darbojās kā uzņēmumi, vienā grupā. Tādēļ visas civilās kuģu būvētavas un saistītos uzņēmumus 2000. gada 20. jūlijā nopirka “BAZAN”, un pēc tam tie tika pievienoti “BAZAN”, kas vēlāk nomainīja nosaukumu uz “IZAR”.

| (7) | “IZAR” civilās aktivitātes pārsvarā notiek “Astilleros de Cadiz” (“Cadiz”), “Astilleros de Puerto Real” (“Puerto Real”), “Astilleros de Sestao” (“Sestao”), “Astilleros de Sevilla” (“Sevilla”), “Juliana Constructora Gijonesa” (“Juliana”), “Fábrica de Manises” (“Manises”), “Astilleros de Fene” (“Fene”). “IZAR” ir arī trīs, galvenokārt, militāras kuģu būvniecības vietas: Elferrola, Kartahena un Sanfernando. |
| --- | --- |

(7)

“IZAR” civilās aktivitātes pārsvarā notiek “Astilleros de Cadiz” (“Cadiz”), “Astilleros de Puerto Real” (“Puerto Real”), “Astilleros de Sestao” (“Sestao”), “Astilleros de Sevilla” (“Sevilla”), “Juliana Constructora Gijonesa” (“Juliana”), “Fábrica de Manises” (“Manises”), “Astilleros de Fene” (“Fene”). “IZAR” ir arī trīs, galvenokārt, militāras kuģu būvniecības vietas: Elferrola, Kartahena un Sanfernando.

| (8) | Izmeklēšana aptver sekojošu “SEPI” sniegto kapitāla ieguldīšanu: 1 322,227 miljonus euro (220 miljardus ESP), ko 2000. gada 28. jūlijā izsniedza “BAZAN”, 105,171 miljonus euro, ko 2001. gadā izsniedza “IZAR”, un 50,000 miljonus euro, ko 2002. gadā izsniedza “IZAR”. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšana aptver sekojošu “SEPI” sniegto kapitāla ieguldīšanu: 1 322,227 miljonus euro (220 miljardus ESP), ko 2000. gada 28. jūlijā izsniedza “BAZAN”, 105,171 miljonus euro, ko 2001. gadā izsniedza “IZAR”, un 50,000 miljonus euro, ko 2002. gadā izsniedza “IZAR”.

| (9) | Atklāšanas lēmumā Komisija atzīmēja, ka kapitāls, ko “IZAR” saņēma no “SEPI”, var ietvert ekonomiskus labumus civilajai kuģu būvniecībai, ko tie maz ticams bija saņēmuši no komerciāliem avotiem. Tāpēc pasākumos, iespējams, varēja tikt iekļauts atbalsts. Šāds atbalsts, iespējams, traucēs konkurencei. |
| --- | --- |

(9)

Atklāšanas lēmumā Komisija atzīmēja, ka kapitāls, ko “IZAR” saņēma no “SEPI”, var ietvert ekonomiskus labumus civilajai kuģu būvniecībai, ko tie maz ticams bija saņēmuši no komerciāliem avotiem. Tāpēc pasākumos, iespējams, varēja tikt iekļauts atbalsts. Šāds atbalsts, iespējams, traucēs konkurencei.

| (10) | Pamatojoties uz civilo kuģu būvētavu neseno vēsturi, Komisija apšaubīja, ka civilās kuģu būvētavas saņēmušas finansiālu atbalstu no kapitāla ieguldīšanas, kas tika dots “IZAR”, un šaubījās, vai šāds atbalsts būtu saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalsta saņemšanu kuģu būvei. Tādēļ valsts atbalsta procedūras mērķis ir noskaidrot, vai kāda kapitāla daļa, kas tika piešķirta “IZAR”, ir devusi labumu civilajām kuģu būvētavām vai citiem civilajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz civilo kuģu būvētavu neseno vēsturi, Komisija apšaubīja, ka civilās kuģu būvētavas saņēmušas finansiālu atbalstu no kapitāla ieguldīšanas, kas tika dots “IZAR”, un šaubījās, vai šāds atbalsts būtu saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalsta saņemšanu kuģu būvei. Tādēļ valsts atbalsta procedūras mērķis ir noskaidrot, vai kāda kapitāla daļa, kas tika piešķirta “IZAR”, ir devusi labumu civilajām kuģu būvētavām vai citiem civilajiem uzņēmumiem.

III.   IEINTERESĒTO PUŠU IZTEIKUMI

| (11) | Komisija saņēma izteikumus no trim pusēm. Puse, kas pieprasīja anonimitāti, iesniedza kopēju piezīmi par šo lietu un valsts atbalsta lietu C-40/00 (6). Tā uzsvēra, ka izmeklētais atbalsts radījis nopietnus traucējumus atpūtas kuģu tirgū. Vēl viena kopēja piezīme par šo lietu un lietu C-40/00 tika saņemta no “Royal van Lent Shipyard B.V.”. Uzņēmums izsaka pretenzijas par to, ka Spānijas valdības sniegtie atbalsti pēdējo gadu laikā ir bijuši ļoti kaitīgi daudziem konkurentiem gigantjahtu tirgū. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saņēma izteikumus no trim pusēm. Puse, kas pieprasīja anonimitāti, iesniedza kopēju piezīmi par šo lietu un valsts atbalsta lietu C-40/00 (6). Tā uzsvēra, ka izmeklētais atbalsts radījis nopietnus traucējumus atpūtas kuģu tirgū. Vēl viena kopēja piezīme par šo lietu un lietu C-40/00 tika saņemta no “Royal van Lent Shipyard B.V.”. Uzņēmums izsaka pretenzijas par to, ka Spānijas valdības sniegtie atbalsti pēdējo gadu laikā ir bijuši ļoti kaitīgi daudziem konkurentiem gigantjahtu tirgū.

| (12) | Komisija saņēma izteikumus arī no “IZAR”. “IZAR” uzskata, ka minētā kapitāla ieguldīšana atbilst EK Līguma 296. pantam un ka jebkādas problēmas saistībā ar traucējumiem tirdzniecībā vajadzētu risināt EK Līguma 298. pantā noteiktās sadarbības procedūras kontekstā. “IZAR” tāpat uzskata, ka “SEPI” ieguldītais kapitāls nav valsts līdzekļi un jebkurā gadījumā atbilst tirgus investoru principam. Visbeidzot, “IZAR” uzskata, ka iespēja atgūt jebkādu Spānijas valsts kuģu būvētavām 1997. gadā izsniegto atbalstu ir nepieņemama, jo tas ir spēkā esošs atbalsts. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saņēma izteikumus arī no “IZAR”. “IZAR” uzskata, ka minētā kapitāla ieguldīšana atbilst EK Līguma 296. pantam un ka jebkādas problēmas saistībā ar traucējumiem tirdzniecībā vajadzētu risināt EK Līguma 298. pantā noteiktās sadarbības procedūras kontekstā. “IZAR” tāpat uzskata, ka “SEPI” ieguldītais kapitāls nav valsts līdzekļi un jebkurā gadījumā atbilst tirgus investoru principam. Visbeidzot, “IZAR” uzskata, ka iespēja atgūt jebkādu Spānijas valsts kuģu būvētavām 1997. gadā izsniegto atbalstu ir nepieņemama, jo tas ir spēkā esošs atbalsts.

IV.   SPĀNIJAS IZTEIKUMI

| (13) | Procedūras laikā Spānija Komisijai iesniedza sekojošus argumentus par to, kāpēc, pēc tās uzskatiem, minētajā kapitāla ieguldīšanā nebija iesaistīts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(13)

Procedūras laikā Spānija Komisijai iesniedza sekojošus argumentus par to, kāpēc, pēc tās uzskatiem, minētajā kapitāla ieguldīšanā nebija iesaistīts valsts atbalsts.

| (14) | Pirmkārt, Spānija uzskata, ka “SEPI” darbojās kā privāts investors tirgus ekonomikā ar mērķi palielināt peļņu, un ka Komisija nepierādīja, ka “SEPI” līdzekļi nāk no valsts vai var tikt piedēvēti valstij. |
| --- | --- |

(14)

Pirmkārt, Spānija uzskata, ka “SEPI” darbojās kā privāts investors tirgus ekonomikā ar mērķi palielināt peļņu, un ka Komisija nepierādīja, ka “SEPI” līdzekļi nāk no valsts vai var tikt piedēvēti valstij.

| (15) | Turklāt, kapitālu ieguldīja “BAZAN” uzņēmuma, kas bija militārs uzņēmums, plāna ietvaros. Kapitālu ieguldīja, lai segtu vairākas ar 1998. gadā izstrādāto plānu saistītas izmaksas. Jo īpaši, [...] (7) miljoni euro attiecās uz tā dēvēto sociālo izmaksu piešķiršanu saistībā ar agrāko “BAZAN” darbinieku priekšlaicīgajām pensijām. Šo naudas summu no 2000. līdz 2002. gadam maksāja apdrošināšanas kompānijām, kas izmaksā pensijas. Šo saistību pieaugošās izmaksas, pēc Spānijas uzskatiem, izskaidro papildus kapitāla ieguldīšanu, ko “SEPI” sniedza “IZAR” 2001. un 2002. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt, kapitālu ieguldīja “BAZAN” uzņēmuma, kas bija militārs uzņēmums, plāna ietvaros. Kapitālu ieguldīja, lai segtu vairākas ar 1998. gadā izstrādāto plānu saistītas izmaksas. Jo īpaši, [...] (7) miljoni euro attiecās uz tā dēvēto sociālo izmaksu piešķiršanu saistībā ar agrāko “BAZAN” darbinieku priekšlaicīgajām pensijām. Šo naudas summu no 2000. līdz 2002. gadam maksāja apdrošināšanas kompānijām, kas izmaksā pensijas. Šo saistību pieaugošās izmaksas, pēc Spānijas uzskatiem, izskaidro papildus kapitāla ieguldīšanu, ko “SEPI” sniedza “IZAR” 2001. un 2002. gadā.

| (16) | Turklāt, vēl papildus apmēram [...] miljoni euro ir izlietoti sociālajām izmaksām, ko “BAZAN” tieši veica dažu priekšlaicīgi pensionētu darbinieku pensiju izmaksām. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt, vēl papildus apmēram [...] miljoni euro ir izlietoti sociālajām izmaksām, ko “BAZAN” tieši veica dažu priekšlaicīgi pensionētu darbinieku pensiju izmaksām.

| (17) | Ieguldītā kapitāla atlikusī daļa – [...] miljoni euro – saskaņā ar Spānijas izteikumiem, bija nepieciešama, lai segtu ieguldījumus jaunās kompānijas “IZAR” militārajās jomās, kā arī augošajai vajadzībai pēc apgrozāmā kapitāla militārajai būvei. |
| --- | --- |

(17)

Ieguldītā kapitāla atlikusī daļa – [...] miljoni euro – saskaņā ar Spānijas izteikumiem, bija nepieciešama, lai segtu ieguldījumus jaunās kompānijas “IZAR” militārajās jomās, kā arī augošajai vajadzībai pēc apgrozāmā kapitāla militārajai būvei.

| (18) | Spānija tāpat paziņoja, ka šos pasākumus jāanalizē EK Līguma 296. panta kontekstā, jo kapitāls tika nodots “BAZAN”, kas, saskaņā ar Spānijas uzskatiem, kapitāla ieguldīšanas laikā bija tikai militāra kompānija. |
| --- | --- |

(18)

Spānija tāpat paziņoja, ka šos pasākumus jāanalizē EK Līguma 296. panta kontekstā, jo kapitāls tika nodots “BAZAN”, kas, saskaņā ar Spānijas uzskatiem, kapitāla ieguldīšanas laikā bija tikai militāra kompānija.

| (19) | Spānija turklāt izteicās, ka nav iespējams, ka kāda no 1997. gadā apstiprinātā atbalsta daļām kļūtu nesavienojama gadījumā, ja Komisija paziņotu, ka Spānijas valsts kuģu būvētavām ticis izsniegts papildu nelegāls atbalsts. |
| --- | --- |

(19)

Spānija turklāt izteicās, ka nav iespējams, ka kāda no 1997. gadā apstiprinātā atbalsta daļām kļūtu nesavienojama gadījumā, ja Komisija paziņotu, ka Spānijas valsts kuģu būvētavām ticis izsniegts papildu nelegāls atbalsts.

| (20) | Reaģējot uz trešo pušu iesniegtajiem izteikumiem, Spānija pilnībā piekrīt “IZAR” apgalvojumiem un noliedz, ka “IZAR” ir nozīmīgas aktivitātes luksusa jahtu sektorā. |
| --- | --- |

(20)

Reaģējot uz trešo pušu iesniegtajiem izteikumiem, Spānija pilnībā piekrīt “IZAR” apgalvojumiem un noliedz, ka “IZAR” ir nozīmīgas aktivitātes luksusa jahtu sektorā.

| (21) | Vēlākā procedūras posmā Spānija iesniedza Komisijas pieprasīto papildu informāciju, t.i., “IZAR” civilo uzņēmumu paredzamos zaudējumus laikā no 2000. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 31. decembrim, kā arī informāciju par “IZAR” pieskaitāmajām izmaksām šajā periodā. |
| --- | --- |

(21)

Vēlākā procedūras posmā Spānija iesniedza Komisijas pieprasīto papildu informāciju, t.i., “IZAR” civilo uzņēmumu paredzamos zaudējumus laikā no 2000. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 31. decembrim, kā arī informāciju par “IZAR” pieskaitāmajām izmaksām šajā periodā.

V.   NOVĒRTĒJUMS

| (22) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu, ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas tiesu nodibinātajām precedentu tiesībām, ietekmētās tirdzniecības kritērijs atbilst, ja saņēmēja firma veic saimniecisko darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu, ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas tiesu nodibinātajām precedentu tiesībām, ietekmētās tirdzniecības kritērijs atbilst, ja saņēmēja firma veic saimniecisko darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (23) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu, par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt citu kategoriju palīdzību, ko Padome pēc Komisijas priekšlikuma var noteikt ar lēmumu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komisija atzīmē, ka Padome pamatojoties uz to, pieņēma Regulu (EK) Nr. 1540/98 (turpmāk “kuģu būves regula”), kas bija spēkā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim. Lai gan Regulas (EK) Nr. 1540/98 termiņš izbeidzās 2003. gada 31. decembrī un regula nav saistīta ar Komisijas paziņojumu par piemērojamiem noteikumiem nelikumīgas valsts palīdzības (8) novērtēšanā, Komisija pamatotas prakses nolūkos – izmantojot tās plašo novērtējuma starpību – plāno piemērot minēto regulu šajā lietā. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu, par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt citu kategoriju palīdzību, ko Padome pēc Komisijas priekšlikuma var noteikt ar lēmumu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komisija atzīmē, ka Padome pamatojoties uz to, pieņēma Regulu (EK) Nr. 1540/98 (turpmāk “kuģu būves regula”), kas bija spēkā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim. Lai gan Regulas (EK) Nr. 1540/98 termiņš izbeidzās 2003. gada 31. decembrī un regula nav saistīta ar Komisijas paziņojumu par piemērojamiem noteikumiem nelikumīgas valsts palīdzības (8) novērtēšanā, Komisija pamatotas prakses nolūkos – izmantojot tās plašo novērtējuma starpību – plāno piemērot minēto regulu šajā lietā.

| (24) | Kuģu būve ir saimnieciska darbība, kurā ietverta tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādēļ palīdzība kuģu būvei atbilst EK Līguma 87. panta 1. punkta saturam. |
| --- | --- |

(24)

Kuģu būve ir saimnieciska darbība, kurā ietverta tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādēļ palīdzība kuģu būvei atbilst EK Līguma 87. panta 1. punkta saturam.

| (25) | Komisija atzīmē, ka saskaņā ar kuģu būves regulu, “kuģu būve” nozīmē pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu būvi. Komisija turklāt atzīmē, ka “IZAR” būvē šādus kuģus, kā rezultātā tas ir uzņēmums, ko ietver regula. Komisija turklāt atzīmē, ka minētās Regulas 2. pantā noteikts, ka atbalstu, kas ir piešķirts kuģu būvei, kuģu remontam un kuģu pārbūvei, var uzskatīt par atbilstīgu kopējam tirgum vienīgi tad, ja tas atbilst šīs regulas noteikumiem. Šis noteikums attiecas ne tikai uz atbalstu, kas piešķirts šādās darbībās iesaistītiem uzņēmumiem, bet arī uz iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(25)

Komisija atzīmē, ka saskaņā ar kuģu būves regulu, “kuģu būve” nozīmē pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu būvi. Komisija turklāt atzīmē, ka “IZAR” būvē šādus kuģus, kā rezultātā tas ir uzņēmums, ko ietver regula. Komisija turklāt atzīmē, ka minētās Regulas 2. pantā noteikts, ka atbalstu, kas ir piešķirts kuģu būvei, kuģu remontam un kuģu pārbūvei, var uzskatīt par atbilstīgu kopējam tirgum vienīgi tad, ja tas atbilst šīs regulas noteikumiem. Šis noteikums attiecas ne tikai uz atbalstu, kas piešķirts šādās darbībās iesaistītiem uzņēmumiem, bet arī uz iesaistītajām personām.

| (26) | 1997. gada augustā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1013/97, Komisija izņēmuma kārtā apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta paketi Spānijas valsts civilajām kuģu būvētavām, lai tās līdz 1998. gada beigām atjaunotu to dzīvotspēju. Ieskaitot agrāk apstiprināto atbalstu, kopējā pakete bija 318 miljardi pesetu (1,9 miljardi euro). |
| --- | --- |

(26)

1997. gada augustā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1013/97, Komisija izņēmuma kārtā apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta paketi Spānijas valsts civilajām kuģu būvētavām, lai tās līdz 1998. gada beigām atjaunotu to dzīvotspēju. Ieskaitot agrāk apstiprināto atbalstu, kopējā pakete bija 318 miljardi pesetu (1,9 miljardi euro).

| (27) | Sniedzot savu piekrišanu, Padome uzsvēra atbalsta paketes vienreizējo raksturu. Spānijas valdība bija uzņēmusies saistības, ka kuģu būvētavas vairs nesaņems nekādu turpmāku pārstrukturēšanas, glābšanas, zaudējumu atlīdzināšanas vai privatizācijas atbalstu. Šis apstāklis tika atspoguļots noteikumos, kas bija pievienoti Komisijas lēmumam par atbalsta piešķiršanu. Tas tika arī uzsvērts ar atkāpi kuģu būves regulas 5. panta 1. punkta otrajā apakšpunktā. Šajā noteikumā minēts, ka uzņēmumam, kam šāds atbalsts piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1013/97, nevar tikt piešķirts glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(27)

Sniedzot savu piekrišanu, Padome uzsvēra atbalsta paketes vienreizējo raksturu. Spānijas valdība bija uzņēmusies saistības, ka kuģu būvētavas vairs nesaņems nekādu turpmāku pārstrukturēšanas, glābšanas, zaudējumu atlīdzināšanas vai privatizācijas atbalstu. Šis apstāklis tika atspoguļots noteikumos, kas bija pievienoti Komisijas lēmumam par atbalsta piešķiršanu. Tas tika arī uzsvērts ar atkāpi kuģu būves regulas 5. panta 1. punkta otrajā apakšpunktā. Šajā noteikumā minēts, ka uzņēmumam, kam šāds atbalsts piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1013/97, nevar tikt piešķirts glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts.

| (28) | Tā rezultātā, atbalsts, kas pārsniedz to atbalstu, kas noteikts sākotnējā 1997. gada augusta Komisijas lēmumā, būtu jāuzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu, ja vien to neapstiprina cits tiesiskais pamats. |
| --- | --- |

(28)

Tā rezultātā, atbalsts, kas pārsniedz to atbalstu, kas noteikts sākotnējā 1997. gada augusta Komisijas lēmumā, būtu jāuzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu, ja vien to neapstiprina cits tiesiskais pamats.

| (29) | Komisija atzīmē, ka kuģu būvētavas “Sestao”, “Puerto Real”, “Sevilla”, “Cadiz” un “Juliana” bija uzņēmumi, ko ietvēra Regula (EK) Nr. 1013/97 un iepriekšminētais 1997. gada Komisijas lēmums. “Manises” un “Fene” (kādreizējais “Astano”) ir saistītie uzņēmumi, jo tās izmeklēšanas periodā piederēja kuģu būves kompānijai “IZAR”, tādēļ tie arī ir ietverti kuģu būves regulā saskaņā ar tās 1. panta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija atzīmē, ka kuģu būvētavas “Sestao”, “Puerto Real”, “Sevilla”, “Cadiz” un “Juliana” bija uzņēmumi, ko ietvēra Regula (EK) Nr. 1013/97 un iepriekšminētais 1997. gada Komisijas lēmums. “Manises” un “Fene” (kādreizējais “Astano”) ir saistītie uzņēmumi, jo tās izmeklēšanas periodā piederēja kuģu būves kompānijai “IZAR”, tādēļ tie arī ir ietverti kuģu būves regulā saskaņā ar tās 1. panta g) apakšpunktu.

1.   SEPI LOMA

| (30) | Lēmumā par formālas procedūras atklāšanu Komisija nolēma, ka “SEPI” rīkojās valsts vārdā, t.i., tā rīcība dažādos darījumos ir piedēvējama valstij. Spānija ir apstrīdējusi šo lēmumu un paziņojusi, ka “SEPI” darbojas neatkarīgi no valsts, tādēļ tā rīcība nevar tikt piedēvēta valstij. Pēc Spānijas viedokļa, “SEPI” jebkurā gadījumā rīkojās kā tirgus investors, tādēļ “SEPI” dotos līdzekļus šajā gadījumā nevar uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(30)

Lēmumā par formālas procedūras atklāšanu Komisija nolēma, ka “SEPI” rīkojās valsts vārdā, t.i., tā rīcība dažādos darījumos ir piedēvējama valstij. Spānija ir apstrīdējusi šo lēmumu un paziņojusi, ka “SEPI” darbojas neatkarīgi no valsts, tādēļ tā rīcība nevar tikt piedēvēta valstij. Pēc Spānijas viedokļa, “SEPI” jebkurā gadījumā rīkojās kā tirgus investors, tādēļ “SEPI” dotos līdzekļus šajā gadījumā nevar uzskatīt par valsts atbalstu.

| (31) | Komisija atzīmē, ka “SEPI” ir valsts akciju sabiedrība, kas ir tieši atkarīga no Finanšu ministrijas. Kā tādu to var uzskatīt par valsts uzņēmumu, kā to nosaka 2000. gada 26. jūlija Komisijas Direktīva 2000/52/EK, grozot Direktīvu 80/723/EEK par finansiālo attiecību caurredzamību starp dalībvalstīm un atklātām akciju sabiedrībām (9), jo tā īpašuma tiesību vai finansiālās līdzdalības dēļ, valsts iestādes var tieši vai netieši dominējoši ietekmēt “SEPI”. |
| --- | --- |

(31)

Komisija atzīmē, ka “SEPI” ir valsts akciju sabiedrība, kas ir tieši atkarīga no Finanšu ministrijas. Kā tādu to var uzskatīt par valsts uzņēmumu, kā to nosaka 2000. gada 26. jūlija Komisijas Direktīva 2000/52/EK, grozot Direktīvu 80/723/EEK par finansiālo attiecību caurredzamību starp dalībvalstīm un atklātām akciju sabiedrībām (9), jo tā īpašuma tiesību vai finansiālās līdzdalības dēļ, valsts iestādes var tieši vai netieši dominējoši ietekmēt “SEPI”.

| (32) | Tiesa ir noteikusi, kad līdzekļi tiek uzskatīti par valsts līdzekļiem. Tā ir, piemēram, noteikusi, ka pat, ja summas atbilst apspriežamajam pasākumam un tās vienmēr neatrodas valsts kasē, fakts, ka tās pastāvīgi atrodas valsts kontrolē un tādēļ ir pieejamas kompetentajām varasiestādēm, ir pietiekams iemesls, lai tās kategorizētu kā valsts līdzekļus (Tiesas spriedums lietā C-83/98 P Francija pret “Ladbroke Racing” un Komisiju (10)). Šis gadījums pilnībā attiecas uz “SEPI” līdzekļiem. |
| --- | --- |

(32)

Tiesa ir noteikusi, kad līdzekļi tiek uzskatīti par valsts līdzekļiem. Tā ir, piemēram, noteikusi, ka pat, ja summas atbilst apspriežamajam pasākumam un tās vienmēr neatrodas valsts kasē, fakts, ka tās pastāvīgi atrodas valsts kontrolē un tādēļ ir pieejamas kompetentajām varasiestādēm, ir pietiekams iemesls, lai tās kategorizētu kā valsts līdzekļus (Tiesas spriedums lietā C-83/98 P Francija pret “Ladbroke Racing” un Komisiju (10)). Šis gadījums pilnībā attiecas uz “SEPI” līdzekļiem.

| (33) | Tiesa tālāk ir pieņēmusi lēmumu (Tiesas spriedums C-482/99, “Stardust marine” (11)), nosakot kritērijus valstij piedēvējamiem atbalsta līdzekļiem, kurus saņēmis valsts uzņēmums. Saskaņā ar tiesu, secinājumus var izdarīt no rādītāju kopuma, kas rodas lietas apstākļos, un konteksta, kādā pasākums tika pieņemts. |
| --- | --- |

(33)

Tiesa tālāk ir pieņēmusi lēmumu (Tiesas spriedums C-482/99, “Stardust marine” (11)), nosakot kritērijus valstij piedēvējamiem atbalsta līdzekļiem, kurus saņēmis valsts uzņēmums. Saskaņā ar tiesu, secinājumus var izdarīt no rādītāju kopuma, kas rodas lietas apstākļos, un konteksta, kādā pasākums tika pieņemts.

| (34) | Tiesas noteiktie rādītāju piemēri ir atklātas akciju sabiedrības integrācija valsts administrācijas struktūrās, tās darbības veids un tā realizācija normālos konkurences apstākļos tirgū ar privātajiem uzņēmējiem, uzņēmuma juridiskais statuss (vai tas ir saskaņā ar publiskajām tiesībām vai parastajām uzņēmumu tiesībām), valsts iestāžu veiktā uzņēmuma administrācijas kontroles intensitāte vai jebkurš cits rādītājs, kas šajā lietā norāda varas iestāžu līdzdalību pasākumu pieņemšanā, vai ticamības trūkumu par šo iestāžu nelīdzdalību, ņemot vērā arī pasākuma apjomu, tā saturu vai tajā ietvertos apstākļus. |
| --- | --- |

(34)

Tiesas noteiktie rādītāju piemēri ir atklātas akciju sabiedrības integrācija valsts administrācijas struktūrās, tās darbības veids un tā realizācija normālos konkurences apstākļos tirgū ar privātajiem uzņēmējiem, uzņēmuma juridiskais statuss (vai tas ir saskaņā ar publiskajām tiesībām vai parastajām uzņēmumu tiesībām), valsts iestāžu veiktā uzņēmuma administrācijas kontroles intensitāte vai jebkurš cits rādītājs, kas šajā lietā norāda varas iestāžu līdzdalību pasākumu pieņemšanā, vai ticamības trūkumu par šo iestāžu nelīdzdalību, ņemot vērā arī pasākuma apjomu, tā saturu vai tajā ietvertos apstākļus.

| (35) | “SEPI” ir uzņēmums ar īpašu juridisko statusu, piemēram, tā gada pārskati nav pieejami Spānijas valsts reģistrā. Uzņēmuma kontroli veic tā direktoru valde, kas lielā mērā sastāv no ministriem un citām ar valdību tieši saistītām personām. Uzņēmuma darbībā ietverta valsts uzņēmumu privatizācija, kas ir cieši ar sabiedrisko kārtību saistīta darbība. Turklāt, “SEPI” ir saistīta darbības vēsture ar kuģu būvētavām, kas darbības dēļ var tikt piedēvēta valstij, piemēram, piegādājot daļu no apstiprinātā pārstrukturēšanas atbalsta 1997. gadā un nelikumīgo atbalstu 1998. gadā (12). Var arī minēt, ka “SEPI” citos apstākļos nodrošina valsts atbalstu, piemēram, Spānijas ogļu rūpniecībai (13). |
| --- | --- |

(35)

“SEPI” ir uzņēmums ar īpašu juridisko statusu, piemēram, tā gada pārskati nav pieejami Spānijas valsts reģistrā. Uzņēmuma kontroli veic tā direktoru valde, kas lielā mērā sastāv no ministriem un citām ar valdību tieši saistītām personām. Uzņēmuma darbībā ietverta valsts uzņēmumu privatizācija, kas ir cieši ar sabiedrisko kārtību saistīta darbība. Turklāt, “SEPI” ir saistīta darbības vēsture ar kuģu būvētavām, kas darbības dēļ var tikt piedēvēta valstij, piemēram, piegādājot daļu no apstiprinātā pārstrukturēšanas atbalsta 1997. gadā un nelikumīgo atbalstu 1998. gadā (12). Var arī minēt, ka “SEPI” citos apstākļos nodrošina valsts atbalstu, piemēram, Spānijas ogļu rūpniecībai (13).

| (36) | No iepriekšminētā 31. un 32. punkta var secināt, ka “SEPI” līdzekļi ir valsts līdzekļi. Turklāt no iepriekšminētā 33.–35. punkta var secināt, ka šajā lietā izmeklēto līdzekļu piegādāšana kuģu būves uzņēmumiem ir jāuzskata par attiecināmu uz valsti, ciktāl tie ir piegādāti pēc noteikumiem, kas ir neatbilstīgi tirgus ekonomikas principiem. |
| --- | --- |

(36)

No iepriekšminētā 31. un 32. punkta var secināt, ka “SEPI” līdzekļi ir valsts līdzekļi. Turklāt no iepriekšminētā 33.–35. punkta var secināt, ka šajā lietā izmeklēto līdzekļu piegādāšana kuģu būves uzņēmumiem ir jāuzskata par attiecināmu uz valsti, ciktāl tie ir piegādāti pēc noteikumiem, kas ir neatbilstīgi tirgus ekonomikas principiem.

| (37) | Galvenais princips, kas attiecināms uz finansiāliem darījumiem starp valsti un atklātām akciju sabiedrībām, ir tā sauktais tirgus ekonomikas investoru princips. Nosakot, ka “SEPI” līdzekļi ir valsts līdzekļi, ir svarīgi, ka “SEPI” ekonomiskajos darījumos ar tā kuģu būves filiālēm (vai nu filiāles ir uzņēmumi ar ekonomiskām aktivitātēm, vai šo uzņēmumu mātes uzņēmumi) darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas investoru principu. |
| --- | --- |

(37)

Galvenais princips, kas attiecināms uz finansiāliem darījumiem starp valsti un atklātām akciju sabiedrībām, ir tā sauktais tirgus ekonomikas investoru princips. Nosakot, ka “SEPI” līdzekļi ir valsts līdzekļi, ir svarīgi, ka “SEPI” ekonomiskajos darījumos ar tā kuģu būves filiālēm (vai nu filiāles ir uzņēmumi ar ekonomiskām aktivitātēm, vai šo uzņēmumu mātes uzņēmumi) darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas investoru principu.

| (38) | Tirgus ekonomikas investoru princips detalizēti izskaidrots Komisijas paziņojumos dalībvalstīm (14) EEK Līguma 92. un 93. panta piemērošanā un Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvas 80/723/EEK par finansiālu attiecību caurredzamību starp dalībvalstīm un atklātām akciju sabiedrībām 5. pantā (15). Tāpat Tiesa, piemēram, lietā C-40/85 (16) ir paziņojusi, ka piemērots veids, lai noteiktu, vai pasākums ir valsts palīdzība, ir pielietot kritēriju, kādā mērā uzņēmums tādos pašos apstākļos spētu iegūt apspriežamās summas privātkapitāla tirgū. Turpinājumā teikts, ka “īpaši, ja līdzīgos apstākļos privāts akciju īpašnieks, ņemot vērā iespēju iegūt peļņu un atstājot malā visu sociālo, reģionālo politiku un nozares apsvērumus, būtu parakstījies uz apspriežamo kapitālu”. |
| --- | --- |

(38)

Tirgus ekonomikas investoru princips detalizēti izskaidrots Komisijas paziņojumos dalībvalstīm (14) EEK Līguma 92. un 93. panta piemērošanā un Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvas 80/723/EEK par finansiālu attiecību caurredzamību starp dalībvalstīm un atklātām akciju sabiedrībām 5. pantā (15). Tāpat Tiesa, piemēram, lietā C-40/85 (16) ir paziņojusi, ka piemērots veids, lai noteiktu, vai pasākums ir valsts palīdzība, ir pielietot kritēriju, kādā mērā uzņēmums tādos pašos apstākļos spētu iegūt apspriežamās summas privātkapitāla tirgū. Turpinājumā teikts, ka “īpaši, ja līdzīgos apstākļos privāts akciju īpašnieks, ņemot vērā iespēju iegūt peļņu un atstājot malā visu sociālo, reģionālo politiku un nozares apsvērumus, būtu parakstījies uz apspriežamo kapitālu”.

| (39) | Komisija neizslēdz iespēju, ka “SEPI” dotie līdzekļi nesatur atbalsta naudu tikmēr, kamēr “SEPI” darbība atbilst tirgus investoru principam. Tādēļ Komisija saistībā ar novērojamo kapitāla ieguldīšanu novērtēs, vai “SEPI” darbojās saskaņā ar tirgus investoru principu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija neizslēdz iespēju, ka “SEPI” dotie līdzekļi nesatur atbalsta naudu tikmēr, kamēr “SEPI” darbība atbilst tirgus investoru principam. Tādēļ Komisija saistībā ar novērojamo kapitāla ieguldīšanu novērtēs, vai “SEPI” darbojās saskaņā ar tirgus investoru principu.

2.   ATBALSTU SATUROŠA KAPITĀLA IEGULDĪŠANA, KO “SEPI” IZSNIEDZA “BAZAN”/“IZAR”.

a)   Atbalsts pilnīgi militāram uzņēmumam

| (40) | Spānija apgalvo, ka 2000. gada 28. jūlijā, kad “BAZAN” notika galvenā kapitāla ieguldīšana, tas bija pilnībā militārs uzņēmums, jo nebija vēl apvienojies ar civilajiem kuģu būves uzņēmumiem, ko tas nesen bija ieguvis. Tādēļ Spānija uzskata, ka jebkāds “BAZAN” izdalītais atbalsts būtu EK Līguma 296. pantā noteiktā ierobežojums. |
| --- | --- |

(40)

Spānija apgalvo, ka 2000. gada 28. jūlijā, kad “BAZAN” notika galvenā kapitāla ieguldīšana, tas bija pilnībā militārs uzņēmums, jo nebija vēl apvienojies ar civilajiem kuģu būves uzņēmumiem, ko tas nesen bija ieguvis. Tādēļ Spānija uzskata, ka jebkāds “BAZAN” izdalītais atbalsts būtu EK Līguma 296. pantā noteiktā ierobežojums.

| (41) | Komisija tam nepiekrīt un atzīmē, ka brīdī, kad tika piešķirts atbalsts, “BAZAN” piederēja visas saistītās civilās kuģu būvētavas un saistītie uzņēmumi. Nav būtiski, vai “BAZAN” piederēja civilie uzņēmumi 100 % piederošu filiāļu veidā, vai kā īpašums. Tāpat jāatzīmē, ka civilie uzņēmumi pēc diviem mēnešiem tika pievienoti “BAZAN”. Būtiski ir, vai saņēmēja līdzekļu galējais izlietojums potenciāli var radīt konkurences traucējumus civilo kuģu būvētavu starpā kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(41)

Komisija tam nepiekrīt un atzīmē, ka brīdī, kad tika piešķirts atbalsts, “BAZAN” piederēja visas saistītās civilās kuģu būvētavas un saistītie uzņēmumi. Nav būtiski, vai “BAZAN” piederēja civilie uzņēmumi 100 % piederošu filiāļu veidā, vai kā īpašums. Tāpat jāatzīmē, ka civilie uzņēmumi pēc diviem mēnešiem tika pievienoti “BAZAN”. Būtiski ir, vai saņēmēja līdzekļu galējais izlietojums potenciāli var radīt konkurences traucējumus civilo kuģu būvētavu starpā kopējā tirgū.

b)   Līdzekļu izlietojums sociālajām izmaksām

| (42) | Procedūras atklāšanā Komisijai radās šaubas, vai ar “BAZAN” agrāko darbību (pirms 2000. gada jūlija) saistītās sociālās izmaksas bija saistītas tikai ar ražošanu militāriem mērķiem, jo “BAZAN” agrāk ir izgatavojis arī dažus civilos kuģus. Tādēļ Komisija apšaubīja, vai šo izmaksu segšanai izsniegtie līdzekļi atbilst EK Līguma 296. pantam. |
| --- | --- |

(42)

Procedūras atklāšanā Komisijai radās šaubas, vai ar “BAZAN” agrāko darbību (pirms 2000. gada jūlija) saistītās sociālās izmaksas bija saistītas tikai ar ražošanu militāriem mērķiem, jo “BAZAN” agrāk ir izgatavojis arī dažus civilos kuģus. Tādēļ Komisija apšaubīja, vai šo izmaksu segšanai izsniegtie līdzekļi atbilst EK Līguma 296. pantam.

| (43) | Komisija atzīmē, ka ar “BAZAN” agrāko darbību saistītās sociālās izmaksas patiešām sedz daļu no kopējiem piegādātajiem līdzekļiem. Spānija ir spējusi pierādīt, ka [...] miljoni euro tika izsniegti ārējām apdrošināšanas kompānijām, lai segtu kādreizējo militāro kuģu būvētavu darbinieku priekšlaicīgajām pensijas. Šī summa sedz daļu no 2000. gadā izsniegtajiem līdzekļiem, kā arī visus 2001. un 2002. gadā izsniegtos līdzekļus. Papildu kapitāla ieguldīšanas pamatā 2001. un 2002. gadā bija neparedzēti paaugstinātās izmaksas šīm priekšlaicīgajām pensijām. Spānija tāpat pierādīja, ka papildus [...] miljonus euro “BAZAN” tieši izmaksāja atsevišķiem priekšlaicīgi pensijā aizgājušiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(43)

Komisija atzīmē, ka ar “BAZAN” agrāko darbību saistītās sociālās izmaksas patiešām sedz daļu no kopējiem piegādātajiem līdzekļiem. Spānija ir spējusi pierādīt, ka [...] miljoni euro tika izsniegti ārējām apdrošināšanas kompānijām, lai segtu kādreizējo militāro kuģu būvētavu darbinieku priekšlaicīgajām pensijas. Šī summa sedz daļu no 2000. gadā izsniegtajiem līdzekļiem, kā arī visus 2001. un 2002. gadā izsniegtos līdzekļus. Papildu kapitāla ieguldīšanas pamatā 2001. un 2002. gadā bija neparedzēti paaugstinātās izmaksas šīm priekšlaicīgajām pensijām. Spānija tāpat pierādīja, ka papildus [...] miljonus euro “BAZAN” tieši izmaksāja atsevišķiem priekšlaicīgi pensijā aizgājušiem darbiniekiem.

| (44) | Tomēr ar “BAZAN” militāro pagātni saistītās sociālās izmaksas nesedz visu “SEPI” izsniegto līdzekļu daudzumu. Turklāt Komisijai nav iesniegti pārliecinoši argumenti par nepieciešamību pēc lielāka daudzuma apgrozāmo līdzekļu militārajām kuģu būvētavām, vai pārliecinošs arguments, kāpēc ieguldījumi militārajā kuģu būvē pilnībā jāfinansē ar pašu līdzekļiem, tā vietā, lai tie būtu pārsvarā aizņēmumi, kā to paredz normāla tirgus prakse. Tādēļ Spānija uzskatāmi nepierādīja, ka pilnīgs “SEPI” sniegtais līdzekļu izlietojums “IZAR” bija paredzēts militārajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(44)

Tomēr ar “BAZAN” militāro pagātni saistītās sociālās izmaksas nesedz visu “SEPI” izsniegto līdzekļu daudzumu. Turklāt Komisijai nav iesniegti pārliecinoši argumenti par nepieciešamību pēc lielāka daudzuma apgrozāmo līdzekļu militārajām kuģu būvētavām, vai pārliecinošs arguments, kāpēc ieguldījumi militārajā kuģu būvē pilnībā jāfinansē ar pašu līdzekļiem, tā vietā, lai tie būtu pārsvarā aizņēmumi, kā to paredz normāla tirgus prakse. Tādēļ Spānija uzskatāmi nepierādīja, ka pilnīgs “SEPI” sniegtais līdzekļu izlietojums “IZAR” bija paredzēts militārajiem mērķiem.

c)   Zaudējumu segums civilajiem uzņēmumiem

| (45) | Spānija Komisijai iesniegusi “IZAR” civilo uzņēmumu finansiālo rezultātu novērtējumu laika posmam no 2000. līdz 2003. gadam. Šī informācija norāda “IZAR” civilo uzņēmumu kopējo zaudējumu summu 290 miljonu apmērā, kā norādīts 1. tabulā.
  1. tabula
  “IZAR” civilo uzņēmumu aplēšu rezultāti laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam (17)














  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| | “Gijon” | “Sestao” | “Pto Real” | “Sevilla” | “Cadiz” | “Fene” | “Manises” | Kopā |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 80,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 103,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 59,9 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 46,4 |
| Kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 290,1 |

(45)

Spānija Komisijai iesniegusi “IZAR” civilo uzņēmumu finansiālo rezultātu novērtējumu laika posmam no 2000. līdz 2003. gadam. Šī informācija norāda “IZAR” civilo uzņēmumu kopējo zaudējumu summu 290 miljonu apmērā, kā norādīts 1. tabulā.

1. tabula

“IZAR” civilo uzņēmumu aplēšu rezultāti laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam (17)

(miljoni EUR)

“Gijon”

“Sestao”

“Pto Real”

“Sevilla”

“Cadiz”

“Fene”

“Manises”

Kopā

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 80,2

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 103,6

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 59,9

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 46,4

Kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 290,1

| (46) | Rezultāti tika sniegti pēc ārkārtas ienākumiem, kas īpaši skāra “Puerto Real”, “Sestao” un “Sevilla”, jo šiem uzņēmumiem bija pozitīva bilances vērtība laikā, kad “BAZAN” tos nopirka par simbolisku samaksu. Pēc tabulas var secināt, ka “IZAR” ir sedzis zaudējumus, kas radušies to civilajos uzņēmumos, par kopējo summu 290 miljoni euro laika posmā no 2000. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(46)

Rezultāti tika sniegti pēc ārkārtas ienākumiem, kas īpaši skāra “Puerto Real”, “Sestao” un “Sevilla”, jo šiem uzņēmumiem bija pozitīva bilances vērtība laikā, kad “BAZAN” tos nopirka par simbolisku samaksu. Pēc tabulas var secināt, ka “IZAR” ir sedzis zaudējumus, kas radušies to civilajos uzņēmumos, par kopējo summu 290 miljoni euro laika posmā no 2000. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 31. decembrim.

| (47) | Turklāt Spānija ir iesniegusi informāciju saistībā ar “IZAR” galvenajām izmaksām, kas nav asignētas civilajiem uzņēmumiem 1. tabulā redzamo rezultātu aprēķināšanai. Galveno izmaksu kopējā summa laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam ir [...] miljons euro. “IZAR” civilo uzņēmumu apgrozījuma daļa šī perioda laikā bija [...] %. Izmantojot to kā atrisinājumu, lai sadalītu galvenās izmaksas, nozīmētu papildu zaudējumus civilajiem uzņēmumiem 74 miljonu euro apmērā konkrētajā periodā. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt Spānija ir iesniegusi informāciju saistībā ar “IZAR” galvenajām izmaksām, kas nav asignētas civilajiem uzņēmumiem 1. tabulā redzamo rezultātu aprēķināšanai. Galveno izmaksu kopējā summa laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam ir [...] miljons euro. “IZAR” civilo uzņēmumu apgrozījuma daļa šī perioda laikā bija [...] %. Izmantojot to kā atrisinājumu, lai sadalītu galvenās izmaksas, nozīmētu papildu zaudējumus civilajiem uzņēmumiem 74 miljonu euro apmērā konkrētajā periodā.

| (48) | Kopumā “IZAR” civilie uzņēmumi ir radījuši iespējamos zaudējumus 364 miljonu euro apmērā laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(48)

Kopumā “IZAR” civilie uzņēmumi ir radījuši iespējamos zaudējumus 364 miljonu euro apmērā laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam.

| (49) | Kad “BAZAN” ieguva civilos uzņēmumus, tam bija ierobežoti finansiālie līdzekļi (līdz 1999. gada beigām pašu līdzekļi bija 100 miljoni euro). Turklāt “BAZAN” bijuši zaudējumi (balstoties uz “IZAR” gada pārskatu) militārajos uzņēmumos [...] miljonu euro apmērā laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam. Tādēļ var konstatēt, ka “IZAR” civilo uzņēmumu zaudējumus vajadzēja segt ar kapitāla ieguldīšanu, kas tika veikta 2000. gadā. |
| --- | --- |

(49)

Kad “BAZAN” ieguva civilos uzņēmumus, tam bija ierobežoti finansiālie līdzekļi (līdz 1999. gada beigām pašu līdzekļi bija 100 miljoni euro). Turklāt “BAZAN” bijuši zaudējumi (balstoties uz “IZAR” gada pārskatu) militārajos uzņēmumos [...] miljonu euro apmērā laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam. Tādēļ var konstatēt, ka “IZAR” civilo uzņēmumu zaudējumus vajadzēja segt ar kapitāla ieguldīšanu, kas tika veikta 2000. gadā.

| (50) | Nākamā problēma, kurai nepieciešams novērtējums, ir jautājums, vai līdzīgos apstākļos privātais akciju īpašnieks, ņemot vērā peļņas iegūšanas paredzamību un atstājot malā visu sociālo, reģionālo politiku un nozares apsvērumus, varētu būt nodrošinājis līdzekļu izlietojumu. Tiesa ir noteikusi, ka piemērots veids, kā noteikt, vai kapitāla ieguldīšana ir valsts atbalsts, ir lietot kritēriju, lai noteiktu, kādā mērā uzņēmums būtu spējīgs iegūt apspriežamās summas privātā kapitāla tirgū jeb tā saucamo privātā investora testu (18). |
| --- | --- |

(50)

Nākamā problēma, kurai nepieciešams novērtējums, ir jautājums, vai līdzīgos apstākļos privātais akciju īpašnieks, ņemot vērā peļņas iegūšanas paredzamību un atstājot malā visu sociālo, reģionālo politiku un nozares apsvērumus, varētu būt nodrošinājis līdzekļu izlietojumu. Tiesa ir noteikusi, ka piemērots veids, kā noteikt, vai kapitāla ieguldīšana ir valsts atbalsts, ir lietot kritēriju, lai noteiktu, kādā mērā uzņēmums būtu spējīgs iegūt apspriežamās summas privātā kapitāla tirgū jeb tā saucamo privātā investora testu (18).

| (51) | No Spānijas iesniegtās informācijas ir skaidrs, ka civilie uzņēmumi, ko “BAZAN” iegādājās 2000. gada jūlijā, atradās ekonomiskās grūtībās (skat. 2. tabulu).
  2. tabula
  Bilances vērtība un finanšu risks (Spānijas aplēsums) 2000. gada jūlijā








  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| Uzņēmums | Bilances vērtība | Paredzamie riski | Paredzamā neto vērtība |
| Uzņēmumi, ko “AESA” pārdevusi “BAZAN”/“IZAR”: |
| Puerto Real | [...] | [...] | [...] |
| Sestao | [...] | [...] | [...] |
| Sevilla | [...] | [...] | [...] |
| Uzņēmumi, ko “SEPI” pārdevusi “BAZAN”/“IZAR” |
| Cadiz | [...] | [...] | [...] |
| Juliana | [...] | [...] | [...] |
| Manises | [...] | [...] | [...] |
| Fene | [...] | [...] | [...] |
| Kopējā summa | 130,5 | 192,6 | – 62,1 |

(51)

No Spānijas iesniegtās informācijas ir skaidrs, ka civilie uzņēmumi, ko “BAZAN” iegādājās 2000. gada jūlijā, atradās ekonomiskās grūtībās (skat. 2. tabulu).

2. tabula

Bilances vērtība un finanšu risks (Spānijas aplēsums) 2000. gada jūlijā

(miljoni EUR)

Uzņēmums

Bilances vērtība

Paredzamie riski

Paredzamā neto vērtība

Uzņēmumi, ko “AESA” pārdevusi “BAZAN”/“IZAR”:

Puerto Real

[...]

[...]

[...]

Sestao

[...]

[...]

[...]

Sevilla

[...]

[...]

[...]

Uzņēmumi, ko “SEPI” pārdevusi “BAZAN”/“IZAR”

Cadiz

[...]

[...]

[...]

Juliana

[...]

[...]

[...]

Manises

[...]

[...]

[...]

Fene

[...]

[...]

[...]

Kopējā summa

130,5

192,6

– 62,1

| (52) | Turklāt nebija pazīmju, kas liecinātu, ka sarežģītā civilo uzņēmumu finansiālā situācija, kas jau vairākus gadus nesa zaudējumus, uzlabotos. Tādēļ var izslēgt, ka civilie uzņēmumi, kas atradās “BAZAN”/“IZAR” īpašumā, nestu pieņemamu peļņas likmi, sakarā ar to iepriekšējo sniegumu un paredzamo pārstrukturēšanas pasākumu trūkumu. To apstiprina arī Spānijas sniegtā informācija, kurā ziņots, ka katrs “IZAR” civilais uzņēmums kopš 2000. gada katru gadu ar nelieliem izņēmumiem nesa darbības zaudējumus. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt nebija pazīmju, kas liecinātu, ka sarežģītā civilo uzņēmumu finansiālā situācija, kas jau vairākus gadus nesa zaudējumus, uzlabotos. Tādēļ var izslēgt, ka civilie uzņēmumi, kas atradās “BAZAN”/“IZAR” īpašumā, nestu pieņemamu peļņas likmi, sakarā ar to iepriekšējo sniegumu un paredzamo pārstrukturēšanas pasākumu trūkumu. To apstiprina arī Spānijas sniegtā informācija, kurā ziņots, ka katrs “IZAR” civilais uzņēmums kopš 2000. gada katru gadu ar nelieliem izņēmumiem nesa darbības zaudējumus.

| (53) | Šī iemesla dēļ var konstatēt, “IZAR” nebūtu varējusi iegūt aizņēmumus vai kapitālu privātajos kapitāla tirgos, lai segtu savu civilo uzņēmumu zaudējumus. Tādēļ kapitāla nodrošināšana šiem uzņēmumiem nesaskanēja ar privāto investoru testu. Šī paša iemesla dēļ “SEPI” nebūtu varējis sagaidīt peļņu no šī kapitāla. Tādēļ tas, ka “SEPI” piešķīra šos līdzekļus “IZAR”, nebija saskaņā ar tirgus ekonomikas investoru principiem. Tādēļ civilajos uzņēmumos ieguldītais kapitāls sastāda valsts atbalstu uzņēmumam “IZAR”. Šis valsts atbalsts bija nelikumīgs, ņemot vērā, ka par to netika ziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(53)

Šī iemesla dēļ var konstatēt, “IZAR” nebūtu varējusi iegūt aizņēmumus vai kapitālu privātajos kapitāla tirgos, lai segtu savu civilo uzņēmumu zaudējumus. Tādēļ kapitāla nodrošināšana šiem uzņēmumiem nesaskanēja ar privāto investoru testu. Šī paša iemesla dēļ “SEPI” nebūtu varējis sagaidīt peļņu no šī kapitāla. Tādēļ tas, ka “SEPI” piešķīra šos līdzekļus “IZAR”, nebija saskaņā ar tirgus ekonomikas investoru principiem. Tādēļ civilajos uzņēmumos ieguldītais kapitāls sastāda valsts atbalstu uzņēmumam “IZAR”. Šis valsts atbalsts bija nelikumīgs, ņemot vērā, ka par to netika ziņots Komisijai.

| (54) | Turklāt var secināt, ka šis atbalsts nebija saskaņā ar kopējo tirgu, jo tas nevar tikt sankcionēts kā pārstrukturēšanas atbalsts, jo tas kuģu būvētavām nav atļauts, pamatojoties uz iepriekšminētajiem iemesliem. To nevar sankcionēt arī citiem saistītajiem uzņēmumiem, “Fene” un “Manises”, jo Spānija neiesniedza pārstrukturēšanas plānu. Atbalstu nevar arī sankcionēt ne ar vienu citu Kuģu Būves Regulas noteikumu. Turklāt, balstoties uz pieejamo informāciju, atbalstu nevar sankcionēt balstoties uz jebkuru citu EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzēto izņēmumu. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt var secināt, ka šis atbalsts nebija saskaņā ar kopējo tirgu, jo tas nevar tikt sankcionēts kā pārstrukturēšanas atbalsts, jo tas kuģu būvētavām nav atļauts, pamatojoties uz iepriekšminētajiem iemesliem. To nevar sankcionēt arī citiem saistītajiem uzņēmumiem, “Fene” un “Manises”, jo Spānija neiesniedza pārstrukturēšanas plānu. Atbalstu nevar arī sankcionēt ne ar vienu citu Kuģu Būves Regulas noteikumu. Turklāt, balstoties uz pieejamo informāciju, atbalstu nevar sankcionēt balstoties uz jebkuru citu EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzēto izņēmumu.

| (55) | Kā tika noteikts lēmumā par valsts palīdzību lietā C-40/00, aizdevumu 192,1 miljonu euro apmērā “IZAR” ar procentiem atmaksāja “SEPI”2000. gada 12. septembrī. 1999. gadā līdzekļi tika piešķirti uzņēmumiem “Juliana”, “Cadiz” un “Manises”, kurus pēc tam 2000. gada jūlijā pārņēma “BAZAN”/“IZAR”. Kā noteikts lēmumā lietā C-40/00, informācija saistībā ar šo aizdevumu atmaksu tiktu izmantota pašreizējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(55)

Kā tika noteikts lēmumā par valsts palīdzību lietā C-40/00, aizdevumu 192,1 miljonu euro apmērā “IZAR” ar procentiem atmaksāja “SEPI”2000. gada 12. septembrī. 1999. gadā līdzekļi tika piešķirti uzņēmumiem “Juliana”, “Cadiz” un “Manises”, kurus pēc tam 2000. gada jūlijā pārņēma “BAZAN”/“IZAR”. Kā noteikts lēmumā lietā C-40/00, informācija saistībā ar šo aizdevumu atmaksu tiktu izmantota pašreizējā izmeklēšanā.

| (56) | Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas, uzrādītie civilo uzņēmumu zaudējumi 2000. gadā, iepriekš redzamajā 1. tabulā, neietver sevī minēto aizdevumu atmaksāšanu. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas, uzrādītie civilo uzņēmumu zaudējumi 2000. gadā, iepriekš redzamajā 1. tabulā, neietver sevī minēto aizdevumu atmaksāšanu.

| (57) | Skaidri redzams, ka līdzekļi, kurus “SEPI” piešķīra 1999. gadā, snieguši labumu civilajiem uzņēmumiem “Juliana”, “Cadiz” un “Manises”. Tā kā šo aizdevumu atmaksa tika veikta no “IZAR” kopējiem kontiem, šie trīs uzņēmumi, kas vēlāk kļuva par viena uzņēmuma struktūrvienībām, guva labumu, jo nebija jāapmaksā minētie aizdevumi. Tādējādi ir skaidrs, ka “IZAR”, maksājot no saviem resursiem, atbrīvoja “Juliana”, “Cadiz” un “Manises” no aizdevumu atmaksas finansiālā sloga. |
| --- | --- |

(57)

Skaidri redzams, ka līdzekļi, kurus “SEPI” piešķīra 1999. gadā, snieguši labumu civilajiem uzņēmumiem “Juliana”, “Cadiz” un “Manises”. Tā kā šo aizdevumu atmaksa tika veikta no “IZAR” kopējiem kontiem, šie trīs uzņēmumi, kas vēlāk kļuva par viena uzņēmuma struktūrvienībām, guva labumu, jo nebija jāapmaksā minētie aizdevumi. Tādējādi ir skaidrs, ka “IZAR”, maksājot no saviem resursiem, atbrīvoja “Juliana”, “Cadiz” un “Manises” no aizdevumu atmaksas finansiālā sloga.

| (58) | Komisija ir novērtējusi, vai “IZAR” atmaksātos aizdevumus varētu finansēt ar līdzekļiem, kas iegūti, “IZAR” ņemot jaunu aizdevumu pēc tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz šo aspektu, Komisija uzskata, ka bez kapitāla ieguldīšanas 2000. gadā, kas, kā iepriekš norādīts, ir izmantota “IZAR” civilo aktivitāšu atbalstīšanai, “IZAR” finansiālā situācija būtu bijusi daudz sliktāka nekā tā bija. Šī iemesla dēļ var izslēgt iespēju, ka “IZAR” būtu varējis saņemt aizdevumu pēc tirgus nosacījumiem, ja tas nebūtu saņēmis pretlikumīgo un nesaderīgo atbalstu 364 miljonu ieguldītā kapitāla veidā. |
| --- | --- |

(58)

Komisija ir novērtējusi, vai “IZAR” atmaksātos aizdevumus varētu finansēt ar līdzekļiem, kas iegūti, “IZAR” ņemot jaunu aizdevumu pēc tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz šo aspektu, Komisija uzskata, ka bez kapitāla ieguldīšanas 2000. gadā, kas, kā iepriekš norādīts, ir izmantota “IZAR” civilo aktivitāšu atbalstīšanai, “IZAR” finansiālā situācija būtu bijusi daudz sliktāka nekā tā bija. Šī iemesla dēļ var izslēgt iespēju, ka “IZAR” būtu varējis saņemt aizdevumu pēc tirgus nosacījumiem, ja tas nebūtu saņēmis pretlikumīgo un nesaderīgo atbalstu 364 miljonu ieguldītā kapitāla veidā.

| (59) | Tādēļ “IZAR” 192,1 miljonu euro atmaksa “SEPI” būtu jāuzskata par papildu izmeklējamā ieguldītā kapitāla izmantošanas veidu par labu “IZAR” civilajiem uzņēmumiem. To pašu iepriekš izklāstīto zaudējumu segšanas iemeslu dēļ šāda līdzekļu izmantošana civilajiem uzņēmumiem nav saskaņā ar tirgus ekonomikas investoru principu, un attiecīgā summa, kas izmantota no “IZAR” ieguldītā kapitāla, sastāda “IZAR” nesaderīgo valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(59)

Tādēļ “IZAR” 192,1 miljonu euro atmaksa “SEPI” būtu jāuzskata par papildu izmeklējamā ieguldītā kapitāla izmantošanas veidu par labu “IZAR” civilajiem uzņēmumiem. To pašu iepriekš izklāstīto zaudējumu segšanas iemeslu dēļ šāda līdzekļu izmantošana civilajiem uzņēmumiem nav saskaņā ar tirgus ekonomikas investoru principu, un attiecīgā summa, kas izmantota no “IZAR” ieguldītā kapitāla, sastāda “IZAR” nesaderīgo valsts atbalstu.

| (60) | Balstoties uz iepriekš minēto novērtējumu, Komisija secina, ka “IZAR” civilie uzņēmumi ir guvuši labumu no “SEPI” 2000. gada kapitāla ieguldīšanas uzņēmumā “IZAR”, saņemot zaudējumu segumu 364 miljonu euro apmērā, kā izklāstīts 0. paragrāfā, kā arī palīdzības atmaksu 192,1 miljonu euro apmērā, kā izklāstīts 51. paragrāfā. Tādējādi kopējā palīdzības summa ir 556,1 miljoni euro. Papildus “SEPI” kapitāla ieguldīšana 2001. un 2002. gadā uzņēmumā “IZAR” tika izmantota, lai segtu negaidīto pieaugumu priekšlaicīgo pensiju izdevumos bijušajās militārajās kuģu būvētavās, un tā neveido atbalstu. |
| --- | --- |

(60)

Balstoties uz iepriekš minēto novērtējumu, Komisija secina, ka “IZAR” civilie uzņēmumi ir guvuši labumu no “SEPI” 2000. gada kapitāla ieguldīšanas uzņēmumā “IZAR”, saņemot zaudējumu segumu 364 miljonu euro apmērā, kā izklāstīts 0. paragrāfā, kā arī palīdzības atmaksu 192,1 miljonu euro apmērā, kā izklāstīts 51. paragrāfā. Tādējādi kopējā palīdzības summa ir 556,1 miljoni euro. Papildus “SEPI” kapitāla ieguldīšana 2001. un 2002. gadā uzņēmumā “IZAR” tika izmantota, lai segtu negaidīto pieaugumu priekšlaicīgo pensiju izdevumos bijušajās militārajās kuģu būvētavās, un tā neveido atbalstu.

| (61) | Tādēļ, ka šaubas par papildu nesaderīgo valsts atbalstu Spānijas valsts civilajām kuģu būvētavām ir apstiprinātas, Komisijai ir jānovērtē, kā minēts procedūras atklāšanā, vai daļa no pārstrukturēšanas atbalsta, kas piešķirts 1997. gadā, tiks uzskatīta par nesavienojamu un būs jāatgūst. |
| --- | --- |

(61)

Tādēļ, ka šaubas par papildu nesaderīgo valsts atbalstu Spānijas valsts civilajām kuģu būvētavām ir apstiprinātas, Komisijai ir jānovērtē, kā minēts procedūras atklāšanā, vai daļa no pārstrukturēšanas atbalsta, kas piešķirts 1997. gadā, tiks uzskatīta par nesavienojamu un būs jāatgūst.

| (62) | Šajā jautājumā Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Spānijas un “IZAR” izteiktos komentārus šīs procedūras ietvaros, nav pamata uzskatīt par nesaderīgu daļu no pārstrukturēšanas atbalsta, kas piešķirts 1997. gadā. Tam ir sekojošs pamatojams: saskaņā ar atbalstu apstiprinošo lēmumu (19), Komisijas tiesības pieprasīt 1997. gadā piešķirtā atbalsta piedziņu beidzās ar pēdējo pārraudzības atskaiti (20), kas datēta ar 1999. gada 13. oktobri. Tādēļ 1997. gadā apstiprinātais atbalsts kļuva par spēkā esošu atbalstu līdz ar pārraudzības perioda beigām. |
| --- | --- |

(62)

Šajā jautājumā Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Spānijas un “IZAR” izteiktos komentārus šīs procedūras ietvaros, nav pamata uzskatīt par nesaderīgu daļu no pārstrukturēšanas atbalsta, kas piešķirts 1997. gadā. Tam ir sekojošs pamatojams: saskaņā ar atbalstu apstiprinošo lēmumu (19), Komisijas tiesības pieprasīt 1997. gadā piešķirtā atbalsta piedziņu beidzās ar pēdējo pārraudzības atskaiti (20), kas datēta ar 1999. gada 13. oktobri. Tādēļ 1997. gadā apstiprinātais atbalsts kļuva par spēkā esošu atbalstu līdz ar pārraudzības perioda beigām.

| (63) | Spānija uzstāj, ka kapitāla ieguldīšana atbilst 296. pantam un tādējādi ir ārpus valsts atbalsta noteikumu ietvariem, jo “BAZAN” kuģu būvētavu iegādes laikā bija militārs uzņēmums. |
| --- | --- |

(63)

Spānija uzstāj, ka kapitāla ieguldīšana atbilst 296. pantam un tādējādi ir ārpus valsts atbalsta noteikumu ietvariem, jo “BAZAN” kuģu būvētavu iegādes laikā bija militārs uzņēmums.

| (64) | Nevar apstrīdēt, ka civilo uzņēmumu uzturēšanai pēc 2000. gada jūlija bija nepieciešama finansiāla palīdzība. Tikai fakts, ka tā bija daļa no kuģu būvniecības uzņēmuma, kas bija iesaistīts militārā būvniecībā, nemaina šo kuģu būvētavu dabu un saistītos uzņēmumus. Tādēļ šādu uzņēmumu atbalsts atbilst Līguma 87. pantam. |
| --- | --- |

(64)

Nevar apstrīdēt, ka civilo uzņēmumu uzturēšanai pēc 2000. gada jūlija bija nepieciešama finansiāla palīdzība. Tikai fakts, ka tā bija daļa no kuģu būvniecības uzņēmuma, kas bija iesaistīts militārā būvniecībā, nemaina šo kuģu būvētavu dabu un saistītos uzņēmumus. Tādēļ šādu uzņēmumu atbalsts atbilst Līguma 87. pantam.

VI.   SECINĀJUMI

| (65) | Komisija secina, ka Spānija ir nelikumīgi piešķīrusi atbalstu 556 miljonu euro apmērā, kas ir pretrunā ar Līguma 88. panta 3. punktu. To veido: “SEPI” 2000. gada kapitāla ieguldījums 1 322 miljonu euro apmērā uzņēmumā “IZAR”, no kuriem 556,1 miljoni euro deva labumu “IZAR” civilajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(65)

Komisija secina, ka Spānija ir nelikumīgi piešķīrusi atbalstu 556 miljonu euro apmērā, kas ir pretrunā ar Līguma 88. panta 3. punktu. To veido: “SEPI” 2000. gada kapitāla ieguldījums 1 322 miljonu euro apmērā uzņēmumā “IZAR”, no kuriem 556,1 miljoni euro deva labumu “IZAR” civilajiem uzņēmumiem.

| (66) | Atbalsts ir jāatgūst pilnībā no tās pašreizējā īpašnieka “IZAR”, |
| --- | --- |

(66)

Atbalsts ir jāatgūst pilnībā no tās pašreizējā īpašnieka “IZAR”,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts 556,1 miljona euro apmērā, ko Spānija nelikumīgi ir piešķīrusi “IZAR”, nepildot Līguma 88. panta 3. punktu, nav savienojams ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Spānijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu “IZAR” piešķirto atbalstu, kas minēts 1. pantā un nelikumīgi padarīts pieejams adresātam.

2.   Atgūšanai ir jānotiek nekavējoties un saskaņā ar valsts likumos noteiktajām procedūrām, ja tās atļauj tūlītēju un efektīvu lēmuma īstenošanu. Atgūstamās summas apliekamas ar procentu likmi visā periodā no datuma, kad tās kļuva pieejamas saņēmējam, līdz tās faktiski tika atgūtas. Izmantojamā procentu likme ir atsauces likme, ko izmanto, lai aprēķinātu reģionālā atbalsta subsīdiju ekvivalentu. Procentu likme, kas minēta 4. paragrāfā, tiks pielietota saliktā veidā visā periodā, kas minēts 3. paragrāfā.

3. pants

Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma par šo lēmumu saņemšanas Spānijai ir jāinformē Komisija par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, kas tam pakļaujas. Informācija jāsniedz izmantojot anketu, kas atrodama šā lēmuma 1. pielikumā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2004. gada 20. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV L 148, 6.6.1997., 1 lpp.

1

(2)  OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.

2

(3)  OV C 201, 26.8.2003., 3. lpp.

3

(4)  OV C 354, 21.11.1997., 2. lpp.

4

(5)  OV C 21, 24.1.2004., 42. lpp., lieta T-382/03

5

(6)  OV C 199, 23.8.2003., 9. lpp.

6

(7)  Konfidenciāla informācija.

7

(8)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp. (salīdzināt pēdējo teikumu: “Pašreizējais paziņojums ir bez pretenzijām attiecībā uz Padomes un Komisijas regulu izskaidrojumu valsts atbalsta jomā.”)

8

(9)  OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.

9

(10)  (2000) ECR I-03271, 50. paragrāfs.

10

(11)  (2002) ECR I-04397, 55.–56. paragrāfs.

11

(12)  OV L 37, 12.2.2000., 22. lpp.

12

(13)  OV L 296, 30.10.2002., 73. lpp.

13

(14)  OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.

14

(15)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp.

15

(16)  [1986] ECR 2321.

16

(17)  Šīs tabulas rezultātos nav norādīti zaudējumi, kas radušies “Sestao”, “Puerto Real” un “Sevilla”, ko sedza ārkārtas ienākumi, uz kuriem sniegtas atsauces 46. un 51. paragrāfā.

17

Sestao

Puerto Real

Sevilla

(18)  Lieta C-342/96 Spānija pret Komisiju (1999) ECR I-2459, 41. un 42. paragrāfs, un Lieta C-256/97 DMT (1999) ECR I-3913, 22. – 24. paragrāfs, kā arī AG Jacobs atzinums šajā lietā, 34. līdz 36. paragrāfs.

18

AG Jacobs

(19)  OV C 354, 21.11.1997., 2. lpp., sal. priekšpēdējais paragrāfs 7. lappusē.

19

(20)  KOM(1999) 480 galīgais.

20

---

PIELIKUMS

INFORMĀCIJA SAISTĪBĀ AR KOMISIJAS LĒMUMA C(2004) 3918 ĪSTENOŠANU

1.   Atgūstamās summas aprēķins

| 1.1. | Lūdzu norādīt sekojošas detaļas par pretlikumīgā valsts atbalsta summu, kas nodota saņēmēja rīcībā:








  Maksājuma (1) datums(i) | Atbalsta summa (2) | Valūta | Saņēmēja identitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Lūdzu norādīt sekojošas detaļas par pretlikumīgā valsts atbalsta summu, kas nodota saņēmēja rīcībā:

Maksājuma (1) datums(i)

Atbalsta summa (2)

Valūta

Saņēmēja identitāte

Komentāri:

| 1.2. | Lūdzam detalizēti paskaidrot, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo summu. |
| --- | --- |

1.2.

Lūdzam detalizēti paskaidrot, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo summu.

2.   Ieplānotie un jau izpildītie atbalsta atgūšanas pasākumi

| 2.1. | Lūdzam detalizēti aprakstīt, kādi pasākumi ir izpildīti un kādi pasākumi ir ieplānoti, lai panāktu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Lūdzam papildus norādīt, kādi alternatīvi pasākumi atbalsta atgūšanai ir pieejami saskaņā ar valsts likumu. Tāpat lūdzam norādīt, kur nepieciešams, juridisko pamatojumu izpildītajiem/plānotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.1.

Lūdzam detalizēti aprakstīt, kādi pasākumi ir izpildīti un kādi pasākumi ir ieplānoti, lai panāktu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Lūdzam papildus norādīt, kādi alternatīvi pasākumi atbalsta atgūšanai ir pieejami saskaņā ar valsts likumu. Tāpat lūdzam norādīt, kur nepieciešams, juridisko pamatojumu izpildītajiem/plānotajiem pasākumiem.

| 2.2. | Līdz kuram datumam atbalsts tiks atgūts? |
| --- | --- |

2.2.

Līdz kuram datumam atbalsts tiks atgūts?

3.   Jau realizētā atgūšana

| 3.1. | Lūdzu norādīt sekojošas detaļas par atbalsta summu, kas atgūta no saņēmēja:








  Datums(i) (3) | Atmaksātā atbalsta summa | Valūta | Saņēmēja identitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Lūdzu norādīt sekojošas detaļas par atbalsta summu, kas atgūta no saņēmēja:

Datums(i) (3)

Atmaksātā atbalsta summa

Valūta

Saņēmēja identitāte

| 3.2. | Lūdzam pievienot informāciju, kas dokumentē to atbalsta summu atmaksāšanu, kas norādīta augstāk redzamajā tabulā 3.1 punktā. |
| --- | --- |

3.2.

Lūdzam pievienot informāciju, kas dokumentē to atbalsta summu atmaksāšanu, kas norādīta augstāk redzamajā tabulā 3.1 punktā.

---

(1)  Datums(i), kad (atsevišķas daļas) atbalsts ir nodots saņēmēja rīcībā (ciktāl pasākums sastāv no vairākām iemaksām un atlīdzībām, lietojiet atsevišķas rindas).

(2)  Atbalsta summa, kas nodota saņēmēja rīcībā (ekvivalentos bruto atbalsta summai).

(3)  Datums(i), kad atbalsts ir atmaksāts.

---