----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ)nr 1698/2005,

20. september 2005,

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37 ning artikli 299 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ABI EESMÄRGID JA ÜLDEESKIRJAD

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega:

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

II PEATÜKK

ÜLESANDED JA EESMÄRGID

Artikkel 3

Ülesanded

EAFRD aitab kaasa jätkusuutliku maaelu arengu edendamisele kogu ühenduses, täiendades ühise põllumajanduspoliitika turukorraldus- ja tulutoetuspoliitikat, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat.

Artikkel 4

Eesmärgid

1.   Maaelu arengu toetus aitab kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

2.   Lõikes 1 näidatud eesmärgid rakendatakse IV jaotises määratletud nelja telje abil.

III PEATÜKK

ABI PÕHIMÕTTED

Artikkel 5

Vastastikune täiendavus, kooskõla ja nõuetekohasus

1.   EAFRD täiendab siseriiklikke, piirkondlikke ja kohalikke meetmeid, andes oma panuse ühenduse prioriteetidesse.

2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et EAFRD ja liikmesriikide poolt antav abi on kooskõlas ühenduse tegevuste, poliitika ja prioriteetidega. EAFRD abi on kooskõlas Majandusliku ja Sotsiaalse Ühtekuuluvuse Fondi ja eelkõige ühenduse kalanduse toetusvahendiga.

3.   See kooskõla sätestatakse artiklis 9 nimetatud ühenduse strateegiasuunistega, artiklis 11 nimetatud riikliku strateegiakavaga, artiklis 15 nimetatud maaelu arengu programmidega ning artiklis 14 nimetatud komisjoni aruandega.

4.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad kooskõlas oma vastavate kohustustega erinevatest fondidest, nimelt ERDF, ESF, CF, ühenduse kalanduse toetusvahendist saadava abi ning Euroopa Investeerimispanga (edaspidi “EIP”) ja ühenduse muude finantseerimisvahendite sekkumiste vahelise koordineerimise.

5.   Lisaks peab kooskõla olema ka Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga.

6.   Käesoleva määruse kohaselt ei anta toetust sellistele toetuskavadele, mis on abikõlblikud ühise turukorralduse alusel, kui artikli 90 lõikes 2 nimetatud korras kehtestatud eranditest, mis tuleb veel määratleda, ei tulene teisiti.

7.   Liikmesriigid tagavad EAFRD poolt finantseeritavate tegevuste vastavuse asutamislepingule ja selle kohaselt vastu võetud õigusaktidele.

Artikkel 6

Partnerlus

1.   EAFRD abi rakendatakse tihedas koostöös (edaspidi “partnerlus”) komisjoni ja liikmesriikide vahel ning liikmesriikide poolt siseriiklike eeskirjade ja tava kohaselt määratud asutuste ja organitega, sealhulgas:

Liikmesriigid määravad esinduspartnerid siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning majandus-, sotsiaal- ja keskkonna- või muus valdkonnas (edaspidi “partnerid”). See loob tingimused kõigi asjaomaste organite laiaulatuslikuks ja tõhusaks osalemiseks vastavalt siseriiklikele eeskirjadele ja tavadele, võttes arvesse vajadust edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning säästvat arengut keskkonna kaitse ja parandamise nõuete integreerimise kaudu.

2.   Partnerlust teostatakse, pidades silmas iga partnerikategooria vastavaid institutsioonilisi, juriidilisi ja finantskohustusi, nagu on määratletud lõikes 1.

3.   Partnerlus kaasatakse riikliku strateegiakava koostamisse ja seiresse ning maaelu arengu programmide koostamisse, rakendamisse, seiresse ja hindamisse. Liikmesriigid kaasavad kõik asjaomased partnerid erinevates programmitöö etappides, arvestades igale astmele määratud tähtaega.

Artikkel 7

Subsidiaarsus

Liikmesriigid vastutavad maaelu arengu programmide rakendamise eest vastaval territoriaalsel tasandil kooskõlas käesoleva määrusega vastavalt oma institutsioonilisele korrale.

Artikkel 8

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine

Liikmesriigid ja komisjon edendavad programmi rakendamise eri etappides meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning tagavad, et välditakse igasugust diskrimineerimist soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu.

See hõlmab programmi koostamise, rakendamise, seire ja hindamise etappe.

II JAOTIS

STRATEEGILINE LÄHENEMINE MAAELU ARENGULE

I PEATÜKK

ÜHENDUSE STRATEEGIASUUNISED

Artikkel 9

Sisu ja vastuvõtmine

1.   Nõukogu võtab vastu ühenduse maaelu arengu poliitika strateegiasuunised 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 kestvaks programmiperioodiks ühenduse tasandil sätestatud poliitikaprioriteetide valguses.

Nende strateegiliste suunistega nähakse ühenduse tasandil programmiperioodiks ette maaelu arengu strateegiaprioriteedid, pidades silmas iga käesoleva määrusega sätestatud telje rakendamist.

2.   20. veebruariks 2006 võetakse vastu ühenduse strateegiasuuniseid käsitlev otsus vastavalt asutamislepingu artiklis 37 sätestatud korrale. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Pidades silmas eeskätt ühenduse prioriteetide muutumist, võidakse ühenduse strateegiasuunised uuesti läbi vaadata.

II PEATÜKK

RIIKLIKUD STRATEEGIAKAVAD

Artikkel 11

Sisu

1.   Iga liikmesriik esitab riikliku strateegiakava, milles näidatakse EAFRD ja asjaomase liikmesriigi tegevuse prioriteedid, võttes arvesse ühenduse strateegiasuuniseid, nende erieesmärke, EAFRD panust ja muid rahalisi allikaid.

2.   Riiklik strateegiakava tagab, et ühenduse poolt maaelu arendamiseks antav abi on kooskõlas ühenduse strateegiasuunistega ning et ühenduse, riigi ja piirkonna prioriteedid on omavahel kooskõlas. Riiklik strateegiakava on viitevahendiks EAFRD programmitöö ettevalmistamisel. Seda viiakse ellu maaelu arengu programmide abil.

3.   Iga riiklik strateegiakava sisaldab järgmist:

Artikkel 12

Koostamine

1.   Liikmesriigid koostavad riikliku strateegiakava pärast ühenduse strateegiasuuniste vastuvõtmist.

See kava koostatakse vastavalt liikmesriigi institutsioonilisele korrale tihedas koostöös artiklis 6 nimetatud partneritega. Kava koostatakse tihedas koostöös komisjoniga ja hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

2.   Liikmesriigid saadavad komisjonile oma riikliku strateegiakava enne oma maaelu arengu programmide esitamist.

III PEATÜKK

STRATEEGIASEIRE

Artikkel 13

Liikmesriikide kokkuvõtlik aruanne

1.   Esmakordselt aastal 2010 ja hiljemalt iga teise aasta 1. oktoobril esitab iga liikmesriik komisjonile kokkuvõtliku aruande oma riikliku strateegiakava ja eesmärkide rakendamisel tehtud arengu kohta ja oma panuse kohta ühenduse strateegiasuuniste kohaste eesmärkide saavutamisse. Viimane kokkuvõtlik aruanne esitatakse hiljemalt 1. oktoobriks 2014.

2.   Aruandes tehakse kokkuvõte artiklis 82 nimetatud eelmiste aastate arenguaruannetest ja kirjeldatakse eeskätt:

3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid artikli 15 lõikes 2 nimetatud tervikprogrammide osas lisada artiklis 82 nimetatud iga-aastastesse arenguaruannetesse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud elemente artiklis 82 ettenähtud tähtaja jooksul.

Artikkel 14

Komisjoni aruanne

1.   Esmakordselt aastal 2011 ja iga teise aasta alguses esitab komisjon aruande, milles tehakse kokkuvõte peamistest arengutest, suundumustest ja väljakutsetest seoses riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiasuuniste rakendamisega. Viimane komisjoni aruanne esitatakse 2015 aasta alguses.

See aruanne põhineb artiklis 13 nimetatud liikmesriikide kokkuvõtlike aruannete komisjoni poolt tehtud analüüsil ja hindamisel ning muul olemasoleval teabel. Selles näidatakse liikmesriikide ja komisjoni poolt võetud või võetavad meetmed, et võimaldada aruande järelduste asjakohast püsivat jälgimist.

2.   Komisjoni aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

III JAOTIS

PROGRAMMITÖÖ

I PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ SISU

Artikkel 15

Maaelu arengu programmid

1.   EAFRD toimib liikmesriikides maaelu arengu programmide kaudu. Nende programmidega rakendatakse maaelu arengu strateegiat, mille eesmärkide saavutamiseks EAFRD abi taotletakse, läbi kogumi meetmete, mis on omavahel rühmitatud vastavalt IV jaotises määratletud telgedele.

Iga maaelu arengu programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

2.   Liikmesriik võib esitada kas tervikliku programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi.

3.   Liikmesriigid, kellel on piirkondlikud programmid, võivad heakskiitmiseks esitada ka riikliku raamistiku, mis sisaldab piirkondlike programmide ühiseid elemente.

Artikkel 16

Programmide sisu

Iga maaelu arengu programm sisaldab järgmist:

Artikkel 17

Eesmärkide vaheline tasakaal

1.   Ühenduse rahaline panus kõigile kolmele artiklis 4 nimetatud eesmärgile katab vähemalt 10 % EAFRD kogupanusest programmi IV jaotise I peatüki 1. ja 3. jaos nimetatud 1. ja 3. telje jaoks ning vähemalt 25 % EAFRD kogupanusest programmi I peatüki 2. jaos nimetatud 2. telje jaoks. Prantsuse ülemeredepartemangude programmide jaoks on ühenduse minimaalne rahaline panus 10 % 2. telje jaoks.

2.   Vähemalt 5 % EAFRD kogupanusest tuleb reserveerida programmi IV jaotise I peatüki 4. jaos nimetatud programmi 4. telje jaoks. See summa moodustab osa lõikes 1 sätestatud protsendimääradest. Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia jaoks ette nähtud minimaalse ühenduse rahalise panuse 5 % 4. telje jaoks võib programmiperioodi jooksul sisse viia sellisel viisil, et keskmiselt vähemalt 2,5 % EAFRD kogutoetusest on reserveeritud 4. telje jaoks.

II PEATÜKK

ETTEVALMISTAMINE, HEAKSKIITMINE JA LÄBIVAATAMINE

Artikkel 18

Ettevalmistamine ja heakskiitmine

1.   Maaelu arengu programmid kehtestab liikmesriik, tehes tihedat koostööd artiklis 6 nimetatud partneritega.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklis 16 nimetatud teavet sisaldava ettepaneku iga maaelu arengu programmi kohta.

3.   Komisjon hindab kavandatud programme, võttes aluseks nende vastavuse ühenduse strateegiasuunistele, riiklikule strateegiakavale ja käesolevale määrusele.

Kui komisjon leiab, et maaelu arengu programm ei vasta ühenduse strateegiasuunistele, riiklikule strateegiakavale või käesolevale määrusele, nõuab ta liikmesriigilt kavandatud programmi läbivaatamist.

4.   Iga maaelu arengu programm kiidetakse heaks artikli 90 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 19

Läbivaatamine

1.   Maaelu arengu programmid vaadatakse uuesti läbi ja pärast seirekomisjoni heakskiitu kohandab liikmesriik neid vajaduse korral ülejäänud perioodiks. Läbivaatamistes võetakse arvesse hindamistulemusi ja komisjoni aruandeid, pidades eelkõige silmas ühenduse prioriteetide arvessevõtmise viisi parandamist või kohandamist.

2.   Komisjon võtab maaelu arengu programmide läbivaatamise taotluste osas otsuse vastu pärast sellise taotluse esitamist liikmesriigi poolt vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale. Muudatused, mis nõuavad komisjoni heakskiitu, määratletakse vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale.

IV JAOTIS

MAAELU ARENGU TOETUS

I PEATÜKK

TELJED

1. JAGU

1. Telg

Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine

Artikkel 20

Meetmed

Toetuse suunamine põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamiseks hõlmab järgmist:

1. Alajagu

Inimpotentsiaali parandamisele ning teadmiste edendamisele suunatud meetmete tingimused

Artikkel 21

Kutseõppe- ja teavitamismeetmed

Artikli 20 punkti a alapunktis i sätestatud toetus ei sisalda juhendamis- või koolituskurususi, mis kuuluvad kesk- või kõrgtaseme põllumajandus- ja metsandushariduse tavalistesse programmidesse või süsteemidesse.

Artikkel 22

Noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine

1.   Artikli 20 punkti a alapunktis ii sätestatud toetust antakse põllumajandustootjatele, kes:

2.   Toetust antakse kuni lisas sätestatud maksimumsummani.

Artikkel 23

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

1.   Artikli 20 punkti a alapunktis iii sätestatud toetust antakse:

2.   Üleandja:

3.   Ülevõtja:

4.   Põllumajandusettevõtte töötaja:

5.   Ennetähtaegselt pensionile jäämise toetuse kogukestus ei või üleandja ja põllumajandusettevõtte töötaja osas ületada 15 aastat. See ei ületa üleandja 70. sünnipäeva ega põllumajandusettevõtte töötaja pensioniiga.

Kui üleandja osas maksab vanaduspensioni liikmesriik, antakse ennetähtaegselt pensionile jäämise korral toetust pensionilisana, võttes arvesse riiklikku väljateenitud vanaduspensioni.

6.   Abikõlbliku toetuse maksimumsumma on sätestatud lisas.

Artikkel 24

Nõuandeteenuste kasutamine

1.   Artikli 20 punkti a alapunktis iv sätestatud toetust antakse selleks, et aidata põllumajandustootjatel ja metsa valdajatel katta kulusid, mis tulenevad nõuandeteenuste kasutamisest ettevõtte üldise tulemuslikkuse parandamiseks.

Põllumajandustootjate nõuandeteenus hõlmab vähemalt järgmist:

2.   Nõuandeteenuste kasutamise toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

Artikkel 25

Juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenuste loomine

Artikli 20 punkti a alapunktis v sätestatud toetust antakse põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenuste ning samuti metsanduse nõuandeteenuste loomisest tulenevate kulude katmiseks ja see väheneb järk-järgult maksimaalselt 5 aasta jooksul alates nimetatud teenuste loomisest.

2. Alajagu

Füüsilise potentsiaali ümberkorraldamisele ja arendamisele ning innovatsiooni soodustamisele suunatud meetmete tingimused

Artikkel 26

Põllumajandusettevõtete moderniseerimine

1.   Artikli 20 punkti b alapunktis i sätestatud toetust antakse materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavateks investeeringuteks, mis:

Kui investeeringuid tehakse ühenduse nõuetega vastavusse viimiseks, võib toetust anda ainult nendele investeeringutele, mida tehakse alles kasutusele võetud ühenduse nõuetega vastavusse viimiseks. Sel juhul võib nimetatud nõuetega vastavusse viimiseks võimaldada ajapikendust, mis ei ületa 36 kuud alates kuupäevast, mil see nõue muutus põllumajandusettevõtte jaoks kohustuslikuks.

Juhul kui noored põllumajandustootjad saavad toetust, mis on ette nähtud artikli 20 lõigu a alapunktis ii, võib toetust anda investeeringuteks, mis tehakse ühenduse nõuetega vastavusse viimiseks, kui need on määratletud artikli 22 lõike 1 punktis c osutatud äriplaanis. Ajapikendus, mille jooksul tuleb saavutada vastavus nõuetele, ei või olla pikem kui 36 kuud alates tegevuse alustamisest.

2.   Toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

Artikkel 27

Metsade majandusliku väärtuse parandamine

1.   Artikli 20 punkti b alapunktis ii sätestatud investeeringutoetust antakse eraomanike või nende ühenduste või kohalike omavalitsuste või nende ühenduste omanduses olevate metsade korral. Seda piirangut ei kohaldata troopiliste või subtroopiliste metsade suhtes ja Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude territooriumide metsaga kaetud alade suhtes.

2.   Investeeringud peavad põhinema metsamajandamiskavadel, mis koostatakse metsamajandusettevõtetele, mille suurus ületab liikmesriikide poolt nende programmides määratud teatavat suurust.

3.   Toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

Artikkel 28

Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

1.   Artikli 20 punkti b alapunktis iii sätestatud toetust antakse materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavateks investeeringuteks, mis:

2.   Toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

3.   Lõike 1 kohast toetuse ülemmäära kohaldatakse ainult mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (16) tähenduses. Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ja Prantsuse ülemeredepartemangude territooriumide puhul ei kohaldata ülemmäära suuruse suhtes piiranguid. Nimetatud soovituse artikli 2 lõikega 1 hõlmamata ettevõtete suhtes, millel on vähem kui 750 töötajat või mille käive on väiksem kui 200 miljonit eurot, vähendatakse abi ülemmäära poole võrra. Metsasaaduste osas piirdub toetus mikroettevõtetega.

Toetust ei anta raskustes olevatele ettevõtetele ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (17) tähenduses.

Artikkel 29

Põllumajandus- ja toidusektoris ning metsandussektoris uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloogiate arendamise alane koostöö

1.   Artikli 20 punkti b alapunktis iv a sätestatud toetust antakse põllumajandus- ja metsandussektori toormetootjate, töötleva tööstuse ja/või kolmandate isikute vahelise koostöö edendamiseks.

2.   Toetus aitab katta koostööst tulenenud kulusid.

Artikkel 30

Põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohanemisega seotud infrastruktuur

Artikli 20 punkti b alapunktis v sätestatud toetus võib eeskätt hõlmata põllumajandus- ja metsamaale juurdepääsu, maakorralduse ja -parandusega, energiaga varustamise ja veeressursside majandamisega seotud tegevusi.

3. Alajagu

Põllumajandusliku tootmise ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele suunatud meetmete tingimused

Artikkel 31

Ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuetega vastavusse viimine

1.   Artikli 20 punkti c alapunktis i sätestatud toetus aitab osaliselt katta selliste põllumajandustootjate poolt kantud kulusid ja saamatajäänud tulu, kes peavad kohaldama keskkonnakaitse, rahvatervise, loomade tervishoiu ja taimetervise, loomade heaolu ja tööohutuse valdkonna nõudeid.

Need nõuded peavad olema äsja riiklikesse õigusaktidesse ühenduse õiguse rakendamiseks sisse toodud ning need peavad panema põllumajanduslikule tootmisele uued kohustused või piirangud, millel on oluline mõju tüüpilistele põllumajandusettevõtte tegevuskuludele ning hõlmavad märkimisväärset hulka põllumajandustootjaid.

2.   Toetust antakse igal aastal kindlasummalise, ajutise ja väheneva toetusena maksimaalse kestusega viis aastat alates nõude muutumisest kohustuslikuks vastavalt ühenduse õigusaktidele. Toetuse maksimumsumma on sätestatud lisas.

Artikkel 32

Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades

1.   Artikli 20 punkti c alapunktis ii sätestatud toetus:

2.   Toetuse maksimumsumma on sätestatud lisas.

Artikkel 33

Teavitamis- ja edendamistegevus

Artikli 20 punkti c alapunktis iii sätestatud toetust antakse selliste toodete puhul, mis on hõlmatud artiklis 32 nimetatud kvaliteedikavade toetusega. Toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

4. Alajagu

Üleminekumeetmete tingimuseD

Artikkel 34

Elatuspõllumajandus

1.   Artikli 20 punkti d alapunktis i sätestatud toetust eeskätt oma tarbeks tootvate ja osa oma toodangust turustavate põllumajandusettevõtete (“elatuspõllumajandusettevõtted”) osas antakse äriplaani esitanud põllumajandustootjatele.

2.   Lõikes 1 nimetatud äriplaaniga seotud edu hinnatakse kolme aasta pärast.

3.   Toetust makstakse kindlasummalise toetusena lisas täpsustatud maksimumsummani ning maksimaalselt kuni viis aastat.

4.   Toetust antakse nende taotluste alusel, mis on heaks kiidetud hiljemalt 31. detsembril 2013.

Artikkel 35

Tootjarühmad

1.   Artikli 20 punkti d alapunktis ii sätestatud toetust antakse tootjarühmade loomise ja haldustegevuse alustamise hõlbustamiseks, et:

2.   Toetust antakse kindlasummalise toetusena iga-aastaste osamaksete teel esimese viie aasta jooksul alates tootjarühma tunnustamise kuupäevast. See arvutatakse rühma iga-aastase turustatud toodangu alusel kuni lisas sätestatud ülemmääradeni.

3.   Toetust antakse tootjarühmadele, kes on liikmesriigi pädevate asutuste poolt ametlikult tunnustatud 31. detsembriks 2013.

2. JAGU

2. Telg

Keskkonna ja paikkonna parandamine

Artikkel 36

Meetmed

Selle jao kohane toetus hõlmab:

1. Alajagu

Põllumajandusmaa säästvale kasutusele suunatud meetmete tingimused

Artikkel 37

Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägi- ning muudes ebasoodsate tingimustega piirkondades

1.   Artikli 36 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud toetust antakse igal aastal kasutusel oleva põllumajandusmaa hektari kohta komisjoni 24. novembri 1999. aasta otsuse 2000/115/EÜ, mis käsitleb tunnuste määratlusi, põllumajandussaaduste ja -toodete loetelu, erandeid määratlustest ning piirkondi ja alasid seoses põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatlustega, (18) tähenduses.

Toetus peaks hüvitama põllumajandustootjate lisakulud ja saamatajäänud tulu, mis on seotud põllumajanduslikuks tootmiseks ebasoodsate tingimustega asjaomases piirkonnas.

2.   Toetust antakse põllumajandustootjatele, kes võtavad kohustuse tegelda põllumajandustegevusega artikli 50 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud aladel vähemalt viie aasta jooksul pärast esimest makset.

3.   Toetus määratakse kindlaks lisas sätestatud miinimum- ja maksimumsummade vahemikus.

Maksimumsummast suuremaid makseid võib teha nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, tingimusel et kõikide nende asjaomase liikmesriigi tasandil tehtud maksete keskmine summa ei ületa seda maksimumsummat.

4.   Toetus väheneb järk-järgult sõltuvalt programmis ettevõtte kohta määratletavast pindalast.

Artikkel 38

Natura 2000 toetus ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetus

1.   Artikli 36 punkti a alapunktis iii sätestatud toetust antakse põllumajandustootjatele igal aastal kasutusel oleva põllumajandusmaa hektari kohta, et hüvitada kantud kulusid ja saamatajäänud tulu, mis tulenevad direktiivide 79/409/EMÜ, 92/43/EMÜ ja 2000/60/EÜ rakendamisega seotud ebasoodsatest tingimustest asjaomastel aladel.

2.   Toetuse maksimumsumma on sätestatud lisas. Üksikasjalikud rakenduseeskirjad direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse kohta, sealhulgas toetuse maksimumsumma, määratakse kindlaks artikli 90 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 39

Põllumajanduslik keskkonnatoetus

1.   Liikmesriigid teevad oma territooriumil kättesaadavaks artikli 36 punkti a alapunktis iv sätestatud toetuse vastavalt oma erivajadustele.

2.   Põllumajanduslikku keskkonnatoetust antakse põllumajandustootjatele, kes võtavad vabatahtlikult põllumajanduse keskkonnakohustusi. Kui see on keskkonnaeesmärkide saavutamiseks põhjendatud, võib põllumajanduslikku keskkonnatoetust anda ka teistele maa valdajatele.

3.   Põllumajanduslik keskkonnatoetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis ületavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitega 4 ja 5 ning III ja IV lisaga kehtestatud vastavaid kohustuslikke nõudeid, minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõudeid ning muid asjakohaseid siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja programmis kindlaksmääratud kohustuslikke nõudeid.

Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Vajaduse korral ja kui see on põhjendatud, võib konkreetset tüüpi kohustuste jaoks määrata pikema ajavahemiku vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale.

4.   Toetust antakse igal aastal ja see hõlmab antud kohustusest tulenevaid lisakulusid ning saamatajäänud tulu. Vajaduse korral võib see hõlmata ka tehingukulusid.

Vajaduse korral võib abisaajad valida pakkumiskutse alusel, kohaldades majandusliku ja keskkonnatõhususe kriteeriume.

Toetuse maksimumsumma on sätestatud lisas.

5.   Võib näha ette toetuse põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamiseks lõigete 1 — 4 sätete alusel hõlmamata tegevuste osas.

Artikkel 40

Loomade heaolu toetus

1.   Artikli 36 punkti a alapunktis v sätestatud loomade heaolu toetust antakse põllumajandustootjatele, kes täidavad vabatahtlikult loomade heaoluga seotud kohustusi.

2.   Loomade heaolu toetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis ületavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 4 ja III lisaga kehtestatud vastavaid kohustuslikke nõudeid ning muid asjakohaseid siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja programmis kindlaksmääratud kohustuslikke nõudeid.

Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Vajaduse korral ja kui see on põhjendatud, võib konkreetset tüüpi kohustuste jaoks määrata pikema ajavahemiku vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale.

3.   Toetust antakse igal aastal ja see hõlmab antud kohustusest tulenevaid lisakulusid ning saamatajäänud tulu. Vajaduse korral võib see hõlmata ka tehingukulusid.

Toetuse maksimumsumma on sätestatud lisas.

Artikkel 41

Vähetootlikud investeeringud

Artikli 36 punkti a alapunktis vi sätestatud toetust antakse:

2. Alajagu

Metsamaa säästvale kasutusele suunatud TINGIMUSED

Artikkel 42

Üldtingimused

1.   Käesoleva alajao kohast toetust antakse üksnes eraomanike või nende ühenduste või kohalike omavalitsuste või nende ühenduste omanduses olevatele metsadele ja metsaga kaetud alade jaoks. Seda piirangut ei kohaldata troopiliste või subtroopiliste metsade suhtes ja Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude territooriumide metsaga kaetud alade suhtes.

Seda piirangut ei kohaldata artikli 36 punkti b alapunktides i, iii, vi ja vii sätestatud toetuse suhtes.

2.   Käesoleva alajao kohaselt kõrge või keskmise metsatulekahjuohuga aladel kavandatavad meetmed metsade kaitset tulekahju vastu käsitleva ühenduse meetme raames peavad vastama liikmesriikide poolt nende alade jaoks kehtestatud metsakaitsekavadele.

Artikkel 43

Põllumajandusmaa metsastamine

1.   Artikli 36 punkti b alapunktis i sätestatud toetus hõlmab ainult ühte või enamat järgmisest:

2.   Avaliku võimu asutuste omanduses oleva põllumajandusmaa metsastamise toetus hõlmab üksnes rajamiskulu. Kui metsastatav põllumajandusmaa renditakse füüsilise isiku või eraõigusliku isiku poolt, võidakse anda lõikes 1 nimetatud iga-aastast lisatasu.

3.   Põllumajandusmaa metsastamistoetust ei anta:

Lühiajaliseks viljelemiseks kasvatatavate kiiresti kasvavate liikide puhul võib metsastamistoetust anda ainult rajamiskulude katmiseks.

4.   Põllumajandustootjatele või muudele füüsilistele isikutele ja eraõiguslikele isikule antava toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

Artikkel 44

Põllumajandusmaal agrometsandussüsteemide rajamine

1.   Artikli 36 punkti b alapunktis ii sätestatud toetust antakse põllumajandustootjatele agrometsandussüsteemide rajamiseks, ühendades ekstensiivsed põllumajandus- ja metsandussüsteemid. Toetus katab rajamiskulud.

2.   Agrometsandussüsteemid on maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis põllumajandusega.

3.   Jõulupuud ja lühikese raieringiga kiirekasvulised puuliigid jäetakse toetusest välja.

4.   Toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

Artikkel 45

Muu maa metsastamine

1.   Artikli 36 punkti b alapunktis iii sätestatud toetus artikli 34 punkti b alapunkti i kohaselt abikõlbmatu maa metsastamiseks hõlmab rajamiskulusid. Kasutusest väljas oleva põllumaa puhul hõlmab toetus samuti artikli 43 lõike 1 punktis b nimetatud iga-aastast lisatasu.

2.   Toetust ei anta jõulupuude istutamiseks.

3.   Füüsilistele isikutele või eraõiguslikele isikutele rajamiskulude katteks antava toetuse ülemmäär on sätestatud lisas.

Artikkel 46

Natura 2000 toetus

Artikli 36 punkti b alapunktis iv sätestatud toetust antakse igal aastal metsamaa hektari kohta erametsaomanikele või nende ühendustele, et hüvitada asjaomasel alal direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ rakendamisega seotud, metsa ja muu metsaga kaetud maa kasutust käsitlevatest piirangutest tulenevaid kulusid ja saamatajäänud tulu. Toetus määratakse kindlaks lisas sätestatud miinimum- ja maksimumsummade vahemikus.

Artikkel 47

Metsanduse keskkonnatoetus

1.   Artikli 36 punkti b alapunktis v sätestatud metsanduse keskkonnatoetust antakse metsamaa hektari kohta abisaajatele, kes vabatahtlikult võtavad metsanduse keskkonnakohustusi. Nimetatud toetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis ületavad vastavaid kohustuslikke nõudeid.

Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Vajaduse korral ja kui see on põhjendatud, määratakse konkreetset tüüpi kohustuste jaoks pikem ajavahemik kooskõlas artikli 90 lõikes 2 sätestatud korraga.

2.   Toetus hõlmab antud kohustusest tulenevaid lisakulusid ja saamatajäänud tulu. Toetus määratakse kindlaks lisas sätestatud miinimum- ja maksimumsummade vahemikus.

Artikkel 48

Metsapotentsiaali taastamine ja ennetustegevus

1.   Artikli 36 punkti b alapunktis vi sätestatud toetust antakse metsapotentsiaali taastamiseks loodusõnnetuste ja tulekahju poolt kahjustatud metsades ning asjakohaseks ennetustegevuseks.

2.   Tulekahjude vastane ennetustegevus hõlmab metsi, mis on liikmesriikide poolt vastavalt nende metsakaitsekavadele liigitatud kõrge või keskmise metsatulekahjuohuga metsadena.

Artikkel 49

Vähetootlikud investeeringud

Artikli 36 punkt b alapunktis vii sätestatud toetust antakse selliste metsadesse tehtavate investeeringute korral, mis:

3. Alajagu

Piirkondade Määramine

Artikkel 50

Abikõlblikud piirkonnad

1.   Liikmesriigid määravad artikli 36 punkti a alapunktides i, ii ja iii ning punkti b alapunktides i, iii, iv ja vi sätestatud toetuste saamiseks abikõlblikud piirkonnad, võttes arvesse käesoleva artikli lõikeid 2 kuni 5.

2.   Et olla abikõlblik saama artikli 36 punkti a alapunktis i sätestatud toetust, peab mägipiirkondi iseloomustama maakasutusvõimaluste märkimisväärne piiratus ja kasutamiskulude märgatav kasv järgmistel põhjustel:

62.laiuskraadist põhja pool olevaid piirkondi ja teatavaid nendega piirnevaid alasid loetakse mägipiirkondadeks.

3.   Et olla abikõlblik saama artikli 36 punkti a alapunktis ii sätestatud toetust, peavad muud kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud mägipiirkonnad olema:

Need piirkonnad hõlmavad looduslike tootmistingimuste poolest ühesuguseid põllumajanduspiirkondi ja nende koguulatus ei või ületada 10 % asjaomase liikmesriigi pindalast.

4.   Liikmesriigid teevad programmides vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale järgmist:

5.   Direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandusalad ja direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt vesikondade majandamiskavadesse lisatud põllumajandusalad on abikõlblikud saama artikli 36 punkti a alapunktis iii sätestatud toetust.

6.   Keskkonnaga seotud põhjustel (erosioonivastane kaitse või metsaressursside laiendamine kliimamuutuste leevendamisele kaasaaitamiseks) metsastamiseks sobivad alad on abikõlblikud saama artikli 36 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud toetust.

7.   Direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ kohaselt määratud Natura 2000 metsaalad on abikõlblikud saama artikli 36 punkti b alapunktis iv sätestatud toetust.

8.   Keskmise kuni kõrge metsatulekahjuohuga metsaalad on abikõlblikud saama artikli 36 punkti b alapunktis vi sätestatud toetust seoses tulekahjuvastase ennetustegevusega.

4. Alajagu

Nõuetele vastavus

Artikkel 51

Toetuse vähendamine või selle saajate hulgast väljaarvamine

1.   Kui artikli 36 punkti a alapunktide i — v ja punkti b alapunktide i, iv ja v kohaselt toetust saavad abisaajad ei täida kogu ettevõttes mingi tegevuse või neile otseselt omakspandava tegevusetuse tagajärjel määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 4 ja 5 ning III ja IV lisas sätestatud kohustuslikke nõudeid, vähendatakse selle kalendriaasta jooksul, mil mittevastavus ilmneb, neile antava toetuse kogusummat või seda ei anta üldse.

Esimeses lõigus nimetatud toetuse vähendamist või andmata jätmist rakendatakse ka juhul kui artikli 36 punkti a alapunkti iv kohaselt toetust saavad abisaajad ei täida kogu ettevõttes mingi tegevuse või neile otseselt omakspandava tegevusetuse tagajärjel artikli 39 lõikes 3 nimetatud minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõudeid.

2.   Lõigus 1 nimetatud toetuste vähendamist või andmata jätmist ei kohaldata nõuete suhtes, mille kohta on ajapikenduse perioodil antud ajapikendust kooskõlas artikli 26 lõike 1 punktiga b.

3.   Erandina esimesest lõigust on määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143b sätestatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide abisaajate poolt täidetavad kohustuslikud nõuded kõnealuse määruse artiklis 5 ja IV lisas sätestatud nõuded.

4.   Vähendamise ja väljaarvamise üksikasjalikud eeskirjad sätestatakse vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale. Selles kontekstis võetakse arvesse rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja kordumist.

5.   Lõikeid 1kuni 4 ei kohaldata artikli 39 lõike 5 suhtes.

3. JAGU

3. Telg

Maapiirkondade elu kvaliteet ja maamajanduse mitmekesistamine

Artikkel 52

Meetmed

Selle jao kohane toetus hõlmab järgmist:

1. Alajagu

Maamajanduse mitmekesistamise meetmeid reguleerivad tingimused

Artikkel 53

Mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Artikli 52 punkti a alapunktis i nimetatud abisaaja on põllumajandustootja pereliige.

Artikkel 54

Ettevõtte rajamise ja arendamise toetus

Artikli 52 punkti a alapunktis ii sätestatud toetus on seotud ainult komisjoni soovituses 2003/361/EÜ määratletud mikroettevõtetega.

Artikkel 55

Turismi soodustamine

Artikli 52 punkti a alapunktis iii nimetatud toetus hõlmab järgmist:

2. Alajagu

Maapiirkondade elu kvaliteedi parandamise meetmeid reguleerivad tingimused

Artikkel 56

Majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

Artikli 52 punkti b alapunktis i nimetatud toetus hõlmab põhiteenuste, sealhulgas kultuuritegevuse ja vaba aja veetmise loomist külale või külade rühmale ning seotud väikeinfrastruktuuri.

Artikkel 57

Maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine

Artikli 52 punkti b alapunktis iii nimetatud toetus hõlmab järgmist:

3. Alajagu

Koolitus, oskuste omandamine ja elavdamine

Artikkel 58

Koolitus ja teavitamine

Artikli 52 punkti c kohane toetus ei sisalda juhendamis- või koolituskursusi, mis moodustavad osa tavalistest haridusprogrammidest või -süsteemidest kesk- või kõrgemal tasemel.

Artikkel 59

Oskuste omandamine, elavdamine ja rakendamine

Artikli 52 punktis d nimetatud toetus hõlmab järgmist:

4. Alajagu

Telje rakendamine

Artikkel 60

Piiritlemine

Kui käesolevasse jakku kuuluv meede on suunatud tegevustele, mis on abikõlblikud ka mõne muu ühenduse toetusvahendi, sealhulgas struktuurifondide ja ühenduse kalanduse toetusvahendi kohaselt, määrab liikmesriik igas programmis kindlaks EAFRD ja muude ühenduse toetusvahendite poolt toetatavate tegevuste piiritlemise kriteeriumid.

4. JAGU

4. Telg

Leader

Artikkel 61

Leader-lähenemise mõiste

Leader-lähenemine sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

Artikkel 62

Kohalikud tegevusrühmad

1.   Partnerlusel põhinevat kohaliku arengu lähenemisviisi rakendatakse kohalike tegevusrühmade kaudu, kes peavad vastama järgmistele tingimustele:

2.   Korraldusasutus peab tagama, et kohalikud tegevusrühmad kas valivad riiklike vahendite haldamiseks ja partnerluse rahuldava tegevuse tagamiseks võimelise haldus- ja finantsjuhi või moodustavad seadusjärgselt asutatud ühisstruktuuri, mis tagab partnerluse rahuldava tegevuse ning riiklike vahendite haldamise võime.

3.   Strateegiaga hõlmatud piirkond peab olema ühtne ning pakkuma küllaldast kriitilist massi inim-, finants- ja majandusressursside osas, et toetada jätkusuutliku arengu strateegiat.

4.   Kohalikud tegevusrühmad peavad valima strateegia kohaselt finantseeritavad projektid. Nad võivad valida ka koostööprojektid.

Artikkel 63

Meetmed

Leader-telje kohaselt antav toetus on ette nähtud järgmiseks:

Artikkel 64

Kohalike strateegiate rakendamine

Kui kohaliku strateegia kohased tegevused vastavad muude telgede osas käesolevas määruses sätestatud meetmetele, kohaldatakse vastavaid tingimusi 1., 2. ja 3. jao kohaselt.

Artikkel 65

Koostöö

1.   Artikli 63 punktis b nimetatud toetust antakse piirkondade- või riikidevahelistele koostööprojektidele.

Piirkondadevaheline koostöö on koostöö liikmesriigi raames. Riikidevaheline koostöö on koostöö mitme liikmesriigi territooriumide ning kolmandate riikide territooriumide vahel.

2.   Ainult ühendusse kuuluvate piirkondadega seotud kulutused on abikõlblikud toetust saama.

3.   Artiklit 64 kohaldatakse ka koostööprojektide suhtes.

II PEATÜKK

TEHNILINE ABI

Artikkel 66

Tehnilise abi finantseerimine

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 5 võib EAFRD kasutada kuni 0,25 % oma iga-aastastest eraldistest ettevalmistuse, seire, haldustoetuse, hindamise ja kontrolli meetmete finantseerimiseks komisjoni algatusel ja/või nimel. Seda tehakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (21) artikli 53 lõikele 2 ja mis tahes muudele selle määruse sätetele ning selle rakendussätetele, mida kohaldatakse eelarve selles vormis täitmise suhtes.

2.   Liikmesriikide algatusel võib EAFRD iga maaelu arengu programmi puhul finantseerida tegevusi, mis on seotud programmi abi ettevalmistamise, juhtimise, seire, hindamise, teavitamise ja kontrolliga.

Nendele tegevustele võib iga programmi jaoks ettenähtud kogusummast kasutada kuni 4 %.

3.   Lõigus 2 sätestatud määra piires reserveeritakse teatav summa artiklis 68 nimetatud riikliku maaeluvõrgustiku rajamiseks ja tegevuseks.

Piirkondlike programmidega liikmesriigid võivad heakskiitmiseks esitada oma riikliku maaeluvõrgustiku rajamise ja tegevuse eriprogrammi.

Riikliku maaeluvõrgustiku rajamise ja tegevuse üksikasjad määratakse kindlaks kooskõlas artikli 90 lõikes 2 nimetatud menetlusega.

Artikkel 67

Euroopa maaelu arengu võrgustik

Vastavalt artikli 66 lõikele 1 luuakse Euroopa maaelu arengu võrgustik ühenduse tasandil maaelu arengu valdkonnas tegutsevate riiklike võrgustike, organisatsioonide ja haldusorganite vahel.

Võrgustiku eesmärgid on järgmised:

Artikkel 68

Riiklik maaeluvõrgustik

1.   Iga liikmesriik loob riikliku maaeluvõrgustiku, mis hõlmab maaelu arenguga seotud organisatsioone ja haldusorganeid.

2.   Artikli 66 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud summat kasutatakse:

V JAOTIS

FONDI PANUS

Artikkel 69

Vahendid ja nende jaotamine

1.   Käesoleva määruse alusel maaelu arenguks antava ühenduse toetuse juhissumma ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember, selle iga-aastase jaotuse ja miinimumsumma, mis koondatakse lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikesse piirkondadesse, määrab kindlaks komisjon kooskõlas 2007.-2013. aasta finantsperspektiiviga ja institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini samal perioodil.

2.   0,25 % lõikes 1 nimetatud vahenditest antakse komisjoni jaoks mõeldud tehnilisele abile, nagu on nimetatud artikli 66 lõikes 1.

3.   Lõikes 1 nimetatud summade programmeerimiseks ning edasiseks lülitamiseks Euroopa ühenduste üldeelarvesse seotakse need iga-aastase 2 %-lise indeksiga.

4.   Komisjon teeb lõikes 1 osutatud summade iga-aastase jaotuse liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse:

5.   Lisaks lõikes 4 osutatud summadele võtavad liikmesriigid programmeerimise eesmärgil arvesse modulatsioonist tulenevaid summasid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 12 lõikes 2.

6.   Komisjon tagab, et mis tahes liikmesriigile EAFRDst käesoleva määruse kohaselt ettenähtud iga-aastane kogueraldis, mis pärineb EAGGF arendusrahastust ning ERDFst, ESFst ja CFst kooskõlas ühenduse õigusaktidega, millega kehtestatakse üldsätted nende fondide reguleerimiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013, sealhulgas ERDF panus kooskõlas Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit reguleerivate ühenduse õigusaktidega, ühinemiseelsest rahastamisevahendist kooskõlas seda rahastamisvahendit reguleerivate ühenduse õigusaktidega ning Kalanduse Arendusrahastu osast, mis annab panuse lähenemiseesmärgi jaoks, ei ületa 4 % selle liikmesriigi sisemajanduse kogutoodangust (SKT) institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta) vastuvõtmise hetkel antud hinnangu järgi.

Artikkel 70

Fondi panus

1.   Maaelu arenguprogrammi vastuvõtmise otsusega määratakse vastavalt paindlikkuse piirmäärale, mis kehtestatakse kooskõlas artikli 90 lõikes 2 nimetatud menetlusega, kindlaks EAFRD maksimaalne panus igale teljele. Otsuses näidatakse vajaduse korral selgelt lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikele piirkondadele eraldatud assigneeringud.

2.   EAFRD panus arvutatakse abikõlblike avaliku sektori kulutuste summa alusel.

3.   EAFRD panuse määr kehtestatakse iga telje kohta:

EAFRD minimaalne panus telje tasandil on 20 %.

4.   Olenemata lõikes 3 sätestatud ülemmääradest võib EAFRD panust suurendada 85 %ni äärepoolseimate piirkondade ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte programmide osas.

5.   Liikmesriikide jaoks, kes valivad eriprogrammi vastavalt artikli 66 lõike 3 teisele lõigule, on EAFRD panuse ülemmäär 50 % abikõlblikest avaliku sektori kulutustest.

6.   Komisjoni algatusel või nimel võetud tehnilise abi meetmeid võidakse finantseerida 100 % ulatuses.

7.   EAFRD poolt kaasfinantseeritavaid kulusid ei kaasfinantseerita struktuurifondide, CF või mis tahes muu ühenduse rahastamisvahendi panuse teel.

Seda võidakse kaasfinantseerida ainult ühe maaelu arengu programmi telje alusel. Kui tegevus kuulub enama kui ühe telje meetmete alla, tuleb kulutused lugeda suurema osakaaluga telje kulutusteks.

8.   Avaliku sektori kulutused ettevõtetele antavale abile peavad vastama riigiabi suhtes sätestatud abi ülemmääradele, kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti.

Artikkel 71

Kulutuste abikõlblikkus

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 39 lõike 1 kohaldamist, on kulutused EAFRDst toetuse saamiseks abikõlblikud, kui makseagentuur maksab tegelikult asjaomase toetuse välja ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2015. Kaasfinantseeritavaid tegevusi ei tohiks lõpetada enne abikõlblikkuse alguskuupäeva.

Artiklis 19 nimetatud programmi kohandamise hetkel lisatavad uued kulutused on abikõlblikud alates komisjoni poolt programmi kohandamise taotluse vastuvõtmise kuupäevast.

2.   Kulutused on abikõlblikud saama EAFRD toetust ainult siis, kui nad on tehtud kõnealuse programmi korraldusasutuse poolt või tema vastutusel otsustatud tegevuste jaoks vastavalt pädeva organi poolt kindlaksmääratud valikukriteeriumidele.

3.   Kulutuste abikõlblikkuse eeskirjad sätestatakse riiklikul tasandil vastavalt käesoleva määrusega teatavate maaelu arengu meetmete jaoks sätestatud eritingimustele.

Järgmised kulutused ei ole abikõlblikud saama EAFRD toetust:

4.   Lõikeid 1—3 ei kohaldata artikli 66 lõike 1 suhtes.

5.   Olenemata lõike 3 punktist b, võib EAFRD panus olla tehtud muus vormis kui tagastamatu otsetoetus. Üksikasjalikud eeskirjad määratletakse vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale.

Artikkel 72

Investeeringutega seotud tegevuste kestvus

1.   Ilma et see piiraks asutamisvabadusega ja teenuste osutamisvabadusega seotud eeskirjade kohaldamist asutamislepingu artiklite 43 ja 49 tähenduses, peab liikmesriik tagama, et investeeringu puhul säilib EAFRD panus, kui see investeering viie aasta jooksul alates korraldusasutuse otsusest vahendite eraldamise kohta ei tee läbi olulist muutust, mis:

2.   Alusetult väljamakstud summad nõutakse tagasi määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 kohaselt.

VI JAOTIS

JUHTIMINE, KONTROLL JA TEAVITAMINE

I PEATÜKK

JUHTIMINE JA KONTROLL

Artikkel 73

Komisjoni vastutus

Et tagada jagatud juhtimise kontekstis usaldusväärne finantsjuhtimine vastavalt asutamislepingu artiklile 274, võtab komisjon meetmeid ja teostab kontrolli, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõikes 2.

Artikkel 74

Liikmesriikide vastutus

1.   Liikmesriigid võtavad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõike 1 kohaselt vastu kõik õigus- ja haldusnormid, et tagada ühenduse finantshuvide tõhus kaitse.

2.   Liikmesriigid määravad iga maaelu arengu programmi jaoks järgmised asutused:

3.   Liikmesriigid tagavad iga maaelu arengu programmi puhul, et on loodud asjakohased juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mis tagavad ülesannete selge jaotuse ja eraldamise korraldusasutuse ja muude organite vahel. Liikmesriigid vastutavad süsteemide tõhusa töö tagamise eest kogu programmiperioodi jooksul.

4.   Liikmesriigid teostavad kontrolli vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt määratavatele üksikasjalikele rakenduseeskirjadele (eelkõige kontrolli tüübi ja intensiivsuse osas), mida on kohandatud erinevate maaelu arengu meetmete laadiga.

Artikkel 75

Korraldusasutus

1.   Korraldusasutus vastutab programmi tõhusal, tulemuslikul ja korrektsel viisil juhtimise ja rakendamise eest ja teeb eelkõige järgmist:

2.   Kui osa tema ülesannetest on delegeeritud teisele organile, jääb korraldusasutusele kogu vastutus nende ülesannete juhtimise tõhususe ja korrektsuse ning nende rakendamise eest.

II PEATÜKK

TEAVITAMINE JA AVALIKUSTAMINE

Artikkel 76

Teavitamine ja avalikustamine

1.   Liikmesriigid annavad teavet riiklike strateegiakavade, maaelu arengu programmide ja ühenduse panuse kohta ning avalikustavad need.

See teave on suunatud riigi elanikkonnale. See toob esile ühenduse rolli ja tagab fondi abi läbipaistvuse.

2.   Programmi korraldusasutus vastutab programmi avalikustamise eest järgmiselt:

VII JAOTIS

SEIRE JA HINDAMINE

I PEATÜKK

SEIRE

Artikkel 77

Seirekomisjon

1.   Iga maaelu arengu programmi jaoks luuakse seirekomisjon maksimaalselt kolme kuu jooksul pärast programmi heakskiitvat otsust.

Iga seirekomisjon koostab oma töökorra asjaomase liikmesriigi institutsioonilises, õiguslikus ja finantsraamistikus ja võtab selle vastu kokkuleppel korraldusasutusega, et täita oma ülesandeid käesoleva määruse kohaselt.

2.   Iga seirekomisjoni juhatab kas liikmesriigi või korraldusasutuse esindaja.

Selle koosseisu otsustab liikmesriik ja sellesse kuuluvad artikli 6 lõikes 1 nimetatud partnerid.

Komisjoni esindajad võivad omal algatusel osaleda seirekomisjoni töös nõuandva pädevusega.

3.   Piirkondlike programmidega liikmesriigid võivad asutada siseriikliku seirekomisjoni, et koordineerida nende programmide rakendamist seoses riikliku strateegiaga ja rahaliste vahendite tõhusama kasutamisega.

Artikkel 78

Seirekomisjoni vastutus

Seirekomisjon vastutab maaelu arengu programmi rakendamise tõhususe eest. Selleks teeb seirekomisjon järgmist:

Artikkel 79

Seire kord

1.   Korraldusasutus ja seirekomisjon teostavad programmi rakendamise kvaliteedi seiret.

2.   Korraldusasutus ja seirekomisjon teostavad iga maaelu arengu programmi seiret finants-, tootlus- ja tulemusnäitajate abil.

Artikkel 80

Ühine seire- ja hindamisraamistik

Komisjoni ja liikmesriikide koostöös luuakse ühine seire- ja hindamisraamistik, mis võetakse vastu artikli 90 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt. Raamistik täpsustab piiratud arvu iga programmi suhtes kohaldatavaid näitajaid.

Artikkel 81

Näitajad

1.   Maaelu arengu programmide arengut, tõhusust ja tulemuslikkust seoses nende eesmärkidega mõõdetakse näitajate abil, mis on seotud lähteolukorraga ning programmide finantsteostuse, tootluse, tulemuste ja mõjuga.

2.   Igas maaelu arengu programmis määratakse kindlaks piiratud arv sellele programmile eriomaseid lisanäitajaid.

3.   Kui abi laad lubab, tehakse näitajatega seotud andmete jaotus abisaajate soo ja vanuse järgi.

Artikkel 82

Iga-aastane arenguaruanne

1.   Esmakordselt aastal 2008 ja iga aasta 30. juuniks saadab korraldusasutus komisjonile iga-aastase arenguaruande programmi rakendamise kohta. Korraldusasutus saadab komisjonile viimase arenguaruande programmi rakendamise kohta 30. juunil 2016.

2.   Iga-aastane arenguaruanne sisaldab järgmisi elemente:

3.   Aruanne tunnistatakse vastuvõetavaks, pidades silmas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 kohaldamist, kui see sisaldab kõiki lõikes 2 loetletud elemente ja võimaldab hinnata programmi rakendamist.

Komisjonil on pärast iga-aastase arenguaruande saatmist korraldusasutuse poolt kaks kuud aega selle kohta märkuste tegemiseks. Seda tähtaega pikendatakse viie kuuni programmi viimase aruande puhul. Kui komisjon ei vasta sätestatud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.

4.   Iga-aastaste artikli 66 lõikele 3 vastavaid eriprogramme käsitlevate arenguaruannete üksikasjad määratakse kindlaks kooskõlas artikli 90 lõikes 2 nimetatud menetlusega.

Artikkel 83

Programmide iga-aastane läbivaatamine

1.   Igal aastal arenguaruande esitamisel vaatavad komisjon ja korraldusasutus läbi eelmise aasta peamised tulemused vastavalt asjaomase liikmesriigi ja korraldusasutuse kokkuleppel kindlaksmääratavale korrale.

2.   Pärast läbivaatamist võib komisjon teha märkusi liikmesriigile ja korraldusasutusele, kes teavitab sellest seirekomisjoni. Liikmesriik teavitab komisjoni nimetatud märkustele reageerimiseks võetud meetmetest.

II PEATÜKK

HINDAMINE

Artikkel 84

Üldsätted

1.   Maaelu arengu programmid kuuluvad eel-, vahe- ja järelhindamisele vastavalt artiklitele 85, 86 ja 87.

2.   Hindamiste eesmärk on maaelu arengu programmide rakendamise kvaliteedi, tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine. Hinnatakse programmide mõju seoses artiklis 9 sätestatud ühenduse strateegiasuunistega ja asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade konkreetsete maaelu arengu probleemidega asjakohaste ühenduse õigusaktide nõuete kohaselt, võttes arvesse säästva arengu nõudeid ja keskkonnamõju.

3.   Hindamine korraldatakse vastavalt vajadusele kas liikmesriikide või komisjoni vastutusel.

4.   Lõikes 1 nimetatud hindamisi teostavad sõltumatud hindajad. Tulemused tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (23) sätestatud tingimustel.

5.   Liikmesriigid annavad hindamiste teostamiseks vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid, korraldavad nõutavate andmete tootmise ja kogumise ning kasutavad seiresüsteemi kaudu saadud erinevat teavet.

6.   Liikmesriigid ja komisjon lepivad kokku hindamismeetodid ja -standardid, mida komisjoni algatusel kohaldatakse artiklis 80 sätestatud raames.

Artikkel 85

Eelhindamine

1.   Eelhindamine on iga maaelu arengu programmi koostamise osa ja selle eesmärk on optimeerida eelarvevahendite eraldisi ning parandada programmitöö kvaliteeti. Eelhindamisel tehakse kindlaks keskmise ja pikema tähtaja vajadused, saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, kvantifitseeritud sihid eeskätt lähteolukorraga seotud mõju osas, ühenduse lisandväärtus, ühenduse prioriteetide arvessevõtmise määr, varasemast programmitööst saadud õppetunnid ning rakendamise, seire, hindamise ja finantsjuhtimise korra kvaliteet, ning hinnatakse neid.

2.   Eelhindamist teostatakse liikmesriigi vastutusel.

Artikkel 86

Vahe- ja järelhindamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad iga maaelu arengu programmi püsihindamise süsteemi.

2.   Programmi korraldusasutus ja seirekomisjon kasutavad püsihindamist järgmistel eesmärkidel:

3.   Alates aastast 2008 teavitab korraldusasutus igal aastal seirekomisjoni püsihindamise tegevustest. Tegevuste kokkuvõte lisatakse artiklis 82 sätestatud iga-aastasele arenguaruandele.

4.   Aastal 2010 muutub püsihindamine eraldi vahehindamise aruandeks. Selles vahehindamises tehakse ettepanekuid programmide ja nende rakendamise kvaliteedi parandamiseks võetavate meetmete kohta.

Vahehindamise aruannete kokkuvõte tehakse komisjoni algatusel.

5.   Aastal 2015 muutub püsihindamine eraldi järelhindamise aruandeks.

6.   Vahe- ja järelhindamisel uuritakse vahendite kasutamise astet, EAFRD programmitöö tõhusust ja tulemuslikkust, selle sotsiaal-majanduslikku mõju ja selle mõju ühenduse prioriteetidele. Hindamised hõlmavad programmi eesmärke ja on suunatud maaelu arengu poliitika alaste kogemuste saamisele. Neis määratletakse programmi rakendamise edukusele või läbikukkumisele kaasaaidanud tegurid, sealhulgas jätkusuutlikkuse osas, ning määratletakse parimad tavad.

7.   Püsihindamine korraldatakse korraldusasutuste algatusel koostöös komisjoniga. See korraldatakse mitme aasta jooksul ja see hõlmab ajavahemikku 2007 — 2015.

8.   Komisjon korraldab omal algatusel meetmeid koolituse, parimate tavade vahetuse ja teabe võimaldamiseks püsihindajatele, liikmesriikide ekspertidele ja seirekomisjoni liikmetele ning temaatilised ja kokkuvõtlikud hindamised.

Artikkel 87

Järelhindamiste kokkuvõte

1.   Järelhindamiste kokkuvõte tehakse komisjoni vastutusel koostöös liikmesriikide ja korraldusasutustega, kes koguvad selleks vajalikke andmeid.

2.   Järelhindamiste kokkuvõte lõpetatakse hiljemalt 31. detsembril 2016.

VIII JAOTIS

RIIGIABI

Artikkel 88

Eeskirjade kohaldamine riigiabi suhtes

1.   Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse liikmesriikide poolt maaelu arengu toetamise suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.

Siiski ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 liikmesriikide rahalise panuse suhtes, mida liikmesriigid omalt poolt lisaks ühenduse antavale maaelu arengu toetusele annavad asutamislepingu artikli 36 tähenduses ja kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetus, mis ületab lisas sätestatud protsente, nagu on sätestatud artikli 26 lõikes 2, on keelatud. Seda keeldu ei kohaldata järgmiste investeeringutoetuste suhtes:

3.   Põllumajandustootjatele ebasoodsate looduslike tingimuste hüvitamiseks mägipiirkondades ja muudes ebasoodsate tingimustega piirkondades antav riigiabi on keelatud, kui see ei vasta artiklis 37 sätestatud tingimustele. Artikli 37 lõike 3 kohaselt kindlaksmääratud summasid ületavat lisatoetust võib siiski anda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

4.   Riigiabi selliste põllumajandustootjate toetamiseks, kes võtavad vastavalt artiklites 39 ja 40 sätestatud tingimustele mittevastavaid põllumajanduse keskkonnakaitse või loomade heaoluga seotud kohustusi, on keelatud. lisas sätestatud maksimumsummasid ületavat lisatoetust artikli 39 lõike 4 ja artikli 40 lõike 3 osas võib siiski anda, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. Erandjuhtudel võib nõuetekohaselt põhjendatud erandit lubada nende kohustuste minimaalse kestuse suhtes, nagu on sätestatud artikli 39 lõikes 3 ja artikli 40 lõikes 2.

5.   Riigiabi selliste põllumajandustootjate toetamiseks, kes viivad end vastavusse ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuetega keskkonnakaitse, rahvatervise, loomade tervishoiu ja taimetervise, loomade heaolu ja tööohutuse valdkonnas, on keelatud, kui see ei vasta artiklis 31 sätestatud tingimustele. Selle artikli kohaselt kindlaksmääratud maksimumsummasid ületavat lisatoetust võib siiski anda, et aidata põllumajandustootjatel viia end vastavusse ühenduse standardeid ületavate siseriiklike õigusaktidega.

6.   Ühenduse õigusaktide puudumisel on riigiabi selliste põllumajandustootjate toetamiseks, kes viivad end vastavusse siseriiklikel õigusaktidel põhinevate nõuetega keskkonnakaitse, rahvatervise, loomade tervishoiu ja taimetervise, loomade heaolu ja tööohustuse valdkonnas, keelatud, kui see ei vasta artiklis 31 sätestatud tingimustele. Lisas sätestatud maksimumsummasid ületavat lisatoetust artikli 31 lõike 2 osas võib anda, kui see on artikli 31 kohaselt põhjendatud.

Artikkel 89

Riiklik lisafinantseerimine

Ühenduse poolt toetatava maaelu arengu lisafinantseerimiseks ettenähtud riigiabi tehakse liikmesriikide poolt teatavaks ja kiidetakse komisjoni poolt heaks vastavalt käesoleva määruse artiklis 16 nimetatud programmitöö osana. Asutamislepingu artikli 88 lõike 3 esimest lauset ei kohaldata sel viisil teatavaks tehtud abi suhtes.

IX JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 90

Komitee

1.   Komisjoni abistab maaelu arengu komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ettenähtud ajavahemikuks kehtestatakse üks kuu.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 91

Rakenduseeskirjad

Lisaks käesoleva määruse konkreetsetes sätetes ettenähtud meetmetele võetakse vastu käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt artikli 90 lõikes 2 nimetatud korrale. Need hõlmavad eelkõige järgmist:

Artikkel 92

Üleminekusätted

1.   Kui kehtivalt süsteemilt käesoleva määrusega kehtestatud süsteemile ülemineku hõlbustamiseks on vajalikud erimeetmed, võetakse need vastu artikli 90 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.

2.   Sellised meetmed võetakse eeskätt vastu selleks, et integreerida komisjoni poolt pärast 1. jaanuari 2007 lõppevaks ajavahemikuks heakskiidetud olemasolev ühenduse toetus, mis pärineb kas EAGGF arendus- või tagatisrahastust, käesoleva määrusega sätestatud maaelu arengu toetusega ja et hõlmata ajavahemikus 2000 — 2006 teostatavad programmide järelhindamised.

Artikkel 93

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1257/1999 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007, välja arvatud artikli 13 punkt a, artikli 14 lõige 1 ja artikli 14 lõike 2 kaks esimest taanet, artiklid 15, 17 kuni 20, artikli 51 lõige 3 ja artikli 55 lõige 4 ning I lisa see osa, mis täpsustab summasid artikli 15 lõike 3 alusel. Need sätted tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010, eeldusel et nõukogu võtab vastu akti vastavalt asutamislepingu artiklis 37 sätestatud menetlusele.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.

Määrust (EÜ) nr 1257/1999 kohaldatakse jätkuvalt selle määruse kohaselt enne 1. jaanuari 2007 komisjoni poolt heakskiidetud meetmete suhtes.

2.   Nõukogu direktiivid ja otsused, millega määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 21 lõikele 2 vastu võetud vähemsoodsate piirkondade nimekirjad ja muudetakse neid, tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010, eelduse et nõukogu võtab vastu akti vastavalt asutamislepingu artiklis 37 sätestatud menetlusele.

Artikkel 94

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse ühenduse toetuse suhtes, mis käsitleb alates 1. jaanuarist 2007 algavat programmiperioodi. Sellegipoolest ei hakata käesolevat määrust kohaldama enne, kui jõustuvad ühenduse õigusaktid, millega nähakse ette üldsätted ERDF, ESF ja CF kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013, välja arvatud artiklid 9, 90, 91 ja 92, mida hakatakse kohaldama käesoleva määrusejõustumisest.

Sõltumata teisest lõigust hakatakse artiklit 37, artikli 50 lõikeid 2 kuni 4 ja artikli 88 lõiget 3 kohaldama 1. jaanuarist 2010, eeldusel et nõukogu võtab vastu akti vastavalt asutamislepingu artiklis 37 sätestatud menetlusele.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. september 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

M.BECKETT

----

(1)  7. juuni 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 118/2005 (ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).

(3)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2223/2004 (ELT L 379, 24.12.2004, lk 1).

(4)EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(5)EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(6)EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

(7)EÜT L 142, 2.6.1997, lk 1. Määrus on tühistatud määrusega (EÜ) nr 1257/1999.

(8)ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

(9)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1263/1999 Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).

(10)EÜT L 184, 27.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003.

(11)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(12)  Arvamus on esitatud 9. märtsil 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(13)  Arvamus on esitatud 23. veebruaril 2005 (ELT C 164, 5.7.2005, lk 18).

(14)ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

(15)ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(16)ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(17)ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(18)EÜT L 38, 12.2.2000, lk 1. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2139/2004 (ELT L 369, 16.12.2004, lk 26).

(19)  Komisjoni teatis liikmesriikidele, millega sätestatakse globaalsete või ühtsete rakenduskavade suunised, mille jaoks on liikmesriigid kutsutud üles esitama ühenduse maaelu arengu algatuse (Leader II) raames toetustaotlusi (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).

(20)  Komisjoni 14. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele ühenduse maaelu arengu algatuse (Leader+) kohta (EÜT C 139, 18.5.2000, lk 5). Teatist on viimati muudetud komisjoni teatega, millega muudetakse 14. aprilli 2000. aasta teatist liikmesriikidele ühenduse maaelu arengu algatuse (Leader+) kohta (ELT C 294, 4.12.2003, lk 11).

(21)EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(22)EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

(23)EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

----

LISA

TOETUSSUMMAD JA -MÄÄRAD

----

(1)  Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).

(2)  Tegevuse alustamise toetust võib anda ühekordse maksena summas kuni 40 000 EUR või intressitoetusena, mille kapitaliseeritud väärtus ei või ületada 40 000 EUR. Mõlema toetuse kogusumma ei või ületada 55 000 EUR.

(3)  Ei kohaldata riigi suhtes, kellel on troopilisi või subtroopilisi metsi või metsastatud alasid, Assooridel, Madeiral, Kanaari saartel, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksematel Egeuse mere saartel ja Prantsuse ülemeredepartemangudes.

(4)  Malta osas võib komisjon äärmiselt väikese kogutoodanguga tootmissektorite puhul sätestada toetuse miinimumsumma.

(5)  Neid summasid võib erandjuhtudel suurendada, võttes arvesse maaelu arengu programmides põhjendatavaid eriasjaolusid.

----