# Euroopa Liidu L 233/9. s

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 233 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide9. september 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 233

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide9. september 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1457/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1458/2005, 8. september 2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist ja ajutist lubamist ning teatavate juba loa saanud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1459/2005, 8. september 2005, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1460/2005, 8. september 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 747/2001 seoses teatavate Alžeeriast pärit toodete suhtes kohaldatavate ühenduse tariifikvootide ja individuaalkvootidega | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1461/2005, 8. september 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 9. septembrist 2005 | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1462/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1463/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 4. osaliseks pakkumismenetluseks | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1464/2005, 8. september 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1465/2005, 8. september 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1466/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1467/2005, 8. september 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1468/2005, 8. september 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1469/2005, 8. september 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 33 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1457/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1458/2005, 8. september 2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist ja ajutist lubamist ning teatavate juba loa saanud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1459/2005, 8. september 2005, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1460/2005, 8. september 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 747/2001 seoses teatavate Alžeeriast pärit toodete suhtes kohaldatavate ühenduse tariifikvootide ja individuaalkvootidega

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1461/2005, 8. september 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 9. septembrist 2005

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1462/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1463/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 4. osaliseks pakkumismenetluseks

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1464/2005, 8. september 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1465/2005, 8. september 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1466/2005, 8. september 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1467/2005, 8. september 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1468/2005, 8. september 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1469/2005, 8. september 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

33

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | EL–Iisraeli Assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2005, 29. august 2005, millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed | 34 |
| | * | EL–Iisraeli Assotsiatsiooninõukogu soovitus nr 1/2005, 26. aprill 2005, EL–Iisraeli tegevuskava rakendamiseks | 52 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

EL–Iisraeli Assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2005, 29. august 2005, millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed

34

*

EL–Iisraeli Assotsiatsiooninõukogu soovitus nr 1/2005, 26. aprill 2005, EL–Iisraeli tegevuskava rakendamiseks

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1457/2005,

8. september 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 8. septembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 52,6 |
| 096 | 14,0 |
| 999 | 33,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 52,8 |
| 068 | 65,2 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 48,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,0 |
| 999 | 88,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 100,1 |
| 382 | 64,7 |
| 388 | 70,7 |
| 524 | 59,1 |
| 528 | 63,3 |
| 999 | 71,6 |
| 0806 10 10 | 052 | 80,4 |
| 624 | 144,0 |
| 999 | 112,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 72,8 |
| 400 | 78,6 |
| 508 | 36,6 |
| 512 | 68,1 |
| 528 | 39,5 |
| 720 | 32,8 |
| 800 | 126,8 |
| 804 | 73,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 98,2 |
| 388 | 82,3 |
| 512 | 62,2 |
| 528 | 11,6 |
| 999 | 63,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 94,3 |
| 999 | 94,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 104,8 |
| 066 | 66,4 |
| 093 | 40,2 |
| 098 | 40,2 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 73,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

52,6

096

14,0

999

33,3

0707 00 05

052

52,8

068

65,2

096

25,9

999

48,0

0709 90 70

052

88,0

999

88,0

0805 50 10

052

100,1

382

64,7

388

70,7

524

59,1

528

63,3

999

71,6

0806 10 10

052

80,4

624

144,0

999

112,2

0808 10 80

388

72,8

400

78,6

508

36,6

512

68,1

528

39,5

720

32,8

800

126,8

804

73,0

999

66,0

0808 20 50

052

98,2

388

82,3

512

62,2

528

11,6

999

63,6

0809 30 10, 0809 30 90

052

94,3

999

94,3

0809 40 05

052

104,8

066

66,4

093

40,2

098

40,2

624

113,6

999

73,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1458/2005,

8. september 2005,

mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist ja ajutist lubamist ning teatavate juba loa saanud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, (1) eriti selle artiklit 3, artikli 9d lõiget 1 ja artikli 9e lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2002 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (2) eriti selle artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 25 on kehtestatud üleminekumeetmed söödalisandite loataotlustele, mis esitatakse direktiivi 70/524/EMÜ kohaselt enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 25 on kehtestatud üleminekumeetmed söödalisandite loataotlustele, mis esitatakse direktiivi 70/524/EMÜ kohaselt enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (3) | Käesoleva määruse lisades loetletud lisandite loataotlused esitati enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse lisades loetletud lisandite loataotlused esitati enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (4) | Vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõikele 4 esitati esialgsed märkused taotluste kohta komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Seepärast käsitletakse neid taotlusi jätkuvalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõikele 4 esitati esialgsed märkused taotluste kohta komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Seepärast käsitletakse neid taotlusi jätkuvalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 kohaselt.

| (5) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/98 (3) lubati esimest korda ajutiselt Aspergillus niger’ist (MUCL 39199) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ensüümpreparaadi kasutamine broilerkanade puhul. Kõnealuse ensüümpreparaadi tähtajatu loa taotlemise toetuseks on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi I lisa kohaseks kasutamiseks anda tähtajatu luba. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/98 (3) lubati esimest korda ajutiselt Aspergillus niger’ist (MUCL 39199) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ensüümpreparaadi kasutamine broilerkanade puhul. Kõnealuse ensüümpreparaadi tähtajatu loa taotlemise toetuseks on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi I lisa kohaseks kasutamiseks anda tähtajatu luba.

| (6) | Aspergillus aculeatus’est (CBS 589.94) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum’ist (CBS 592.94) saadud endo-1,4-beeta-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens’est (DSM 9553) saadud alfa-amülaasi ja Trichoderma viride’st (NIBH FERM BP 4842) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks broilerkanade puhul anti tähtajatu luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005, (4) ja broilerkalkunite puhul ajutine luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 2013/2001. (5) On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust laiendada selle ensüümpreparaadi kasutamise luba munakanadele. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta, milles jõutakse järeldusele, et see ei kujuta ohtu täiendavale loomakategooriale. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse preparaadi sellise kasutamise lubamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi II lisa kohaseks kasutamiseks anda luba neljaks aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Aspergillus aculeatus’est (CBS 589.94) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum’ist (CBS 592.94) saadud endo-1,4-beeta-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens’est (DSM 9553) saadud alfa-amülaasi ja Trichoderma viride’st (NIBH FERM BP 4842) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks broilerkanade puhul anti tähtajatu luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005, (4) ja broilerkalkunite puhul ajutine luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 2013/2001. (5) On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust laiendada selle ensüümpreparaadi kasutamise luba munakanadele. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta, milles jõutakse järeldusele, et see ei kujuta ohtu täiendavale loomakategooriale. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse preparaadi sellise kasutamise lubamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi II lisa kohaseks kasutamiseks anda luba neljaks aastaks.

| (7) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 833/2005 (6) anti tähtajatu luba Trichoderma longibrachiatum’ist (ATCC 2105) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi, Trichoderma longibrachiatum’ist (ATCC 2106) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks broilerkanade puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust laiendada selle ensüümpreparaadi kasutamise luba munakanadele. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta, milles jõutakse järeldusele, et see ei kujuta ohtu täiendavale loomakategooriale. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse preparaadi sellise kasutamise lubamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi II lisa kohaseks kasutamiseks anda luba neljaks aastaks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 833/2005 (6) anti tähtajatu luba Trichoderma longibrachiatum’ist (ATCC 2105) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi, Trichoderma longibrachiatum’ist (ATCC 2106) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks broilerkanade puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust laiendada selle ensüümpreparaadi kasutamise luba munakanadele. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta, milles jõutakse järeldusele, et see ei kujuta ohtu täiendavale loomakategooriale. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse preparaadi sellise kasutamise lubamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi II lisa kohaseks kasutamiseks anda luba neljaks aastaks.

| (8) | Esitati andmed, mis toetavad taotlust saada Aspergillus niger’ist (CBS 109.713) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi jaoks kasutusluba. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta, milles jõutakse järeldusele, et see ei kujuta ohtu täiendavale loomakategooriale või keskkonnale. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse preparaadi sellise kasutamise lubamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi II lisa kohaseks kasutamiseks anda luba neljaks aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Esitati andmed, mis toetavad taotlust saada Aspergillus niger’ist (CBS 109.713) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi jaoks kasutusluba. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta, milles jõutakse järeldusele, et see ei kujuta ohtu täiendavale loomakategooriale või keskkonnale. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse preparaadi sellise kasutamise lubamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi II lisa kohaseks kasutamiseks anda luba neljaks aastaks.

| (9) | Kõnealuste taotluste hindamine on näidanud, et töötajate kaitseks lisades loetletud söödalisanditega kokkupuutumise eest on vajalikud teatavad menetlused. Selline kaitse tuleks tagada nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (7) kohaldamisega. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuste taotluste hindamine on näidanud, et töötajate kaitseks lisades loetletud söödalisanditega kokkupuutumise eest on vajalikud teatavad menetlused. Selline kaitse tuleks tagada nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (7) kohaldamisega.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ensüümide rühma kuuluvat I lisas nimetatud preparaati lubatakse ilma ajaliste piiranguteta kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Ensüümide rühma kuuluvaid II lisas nimetatud preparaate lubatakse tähtajaga neli aastat kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1800/2004 (ELT L 317, 16.10.2004, lk 37).

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

2

(3)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 15.

3

(4)  ELT L 57, 3.3.2005, lk 3.

4

(5)  EÜT L 272, 13.10.2001, lk 24.

5

(6)  ELT L 138, 1.6.2005, lk 5.

6

(7)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

---

I LISA

| EÜ nr | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või – kategooria | Vanuse ülempiir | Minimaalne sisaldus | Maksimaalne sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta |
| Ensüümid |
| E 1634 | Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6 | Aspergillus niger'ist (MUCL 39199) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: | tahkel kujul:
  1 500 AGL (1)/g |

EÜ nr

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või – kategooria

Vanuse ülempiir

Minimaalne sisaldus

Maksimaalne sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta

Ensüümid

E 1634

Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6

Aspergillus niger'ist (MUCL 39199) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul:

1 500 AGL (1)/g

| | vedelal kujul:
  200 AGL/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul:

200 AGL/ml

Broilerkanad

—

25 AGL

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb ära märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb ära märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta: | 25–100 AGL. |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta:

25–100 AGL.

| 3. | Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 50 % otra. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 50 % otra.

Tähtajatu

---

(1)  Üks AGL on ensüümi kogus, mis pH taseme 4,6 ja temperatuuri 30 °C juures vabastab odra beeta-glükaanist 5,55 mikromooli redutseerivaid suhkruid (maltoosi ekvivalendid) minutis.

---

II LISA

| Nr (või EÜ nr) | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Minimaalne sisaldus | Maksimaalne sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta |
| Ensüümid |
| 54 | Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beeta-glükanaas EC EC 3.2.1.4
  Alfa-amülaas EC 3.2.1.1
  Endo-1,4-beeta-ksülanaas EC 3.2.1.8 | Aspergillus aculeatus'est (CBS 589.94) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum'ist (CBS 592.94) saadud endo-1,4-beeta-glükanaasi ja Bacillus amyloliquefaciens'est (DSM 9553) saadud alfa-amülaasi ja Trichoderma viride'st (NIBH FERM BP 4842) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 10 000 U (1)/g |

Nr (või EÜ nr)

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Minimaalne sisaldus

Maksimaalne sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta

Ensüümid

54

Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beeta-glükanaas EC EC 3.2.1.4

Alfa-amülaas EC 3.2.1.1

Endo-1,4-beeta-ksülanaas EC 3.2.1.8

Aspergillus aculeatus'est (CBS 589.94) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum'ist (CBS 592.94) saadud endo-1,4-beeta-glükanaasi ja Bacillus amyloliquefaciens'est (DSM 9553) saadud alfa-amülaasi ja Trichoderma viride'st (NIBH FERM BP 4842) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 10 000 U (1)/g

| | endo-1,4-beeta-glükanaas: 120 000 U (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-glükanaas: 120 000 U (2)/g

| | alfa-amülaas: 400 U (3)/g |
| --- | --- |

alfa-amülaas: 400 U (3)/g

| | endo-1,4-beeta-ksülanaas: 210 000 U (4)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 210 000 U (4)/g

Munakanad

—

Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 500 U

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb ära märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb ära märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta: | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 500–1 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta:

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 500–1 500 U

| | endo-1,4-beeta-glükanaas: 6 000–18 000 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-glükanaas: 6 000–18 000 U

| | alfa-amülaas: 20–60 U |
| --- | --- |

alfa-amülaas: 20–60 U

| | endo-1,4-beeta-ksülanaas: 10 500–34 500 U. |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 10 500–34 500 U.

| 3. | Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 30 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 30 % nisu.

29.9.2009

endo-1,4-beeta-glükanaas: 6 000 U

—

alfa-amülaas: 20 U

—

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 10 500 U

—

60

Endo-1,4-beeta-ksülanaas EC 3.2.1.8

Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6

Trichoderma longibrachiatum'ist (ATCC 2105) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum'ist (ATCC 2106) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

| | vedelal kujul:
  endo-1,4-beeta-ksülanaas: 5 000 U (5)/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul:

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 5 000 U (5)/ml

| | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 50 U (6)/ml |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 50 U (6)/ml

Broilerkalkunid

—

Endo-1,4-beeta-ksülanaas: 1 250 U

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta: | endo-1,4-beeta-ksülanaas:1 250–2 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta:

endo-1,4-beeta-ksülanaas:1 250–2 500 U

| | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 12–25 U. |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 12–25 U.

| 3. | Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 20 % otra ja 40 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 20 % otra ja 40 % nisu.

29.9.2009

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 12 U

—

62

Endo-1,4-beeta-ksülanaas EC 3.2.1.8

Aspergillus niger'ist (CBS 109,713) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

| | tahkel kujul:
  5 600 TXU (7)/g |
| --- | --- |

tahkel kujul:

5 600 TXU (7)/g

| | vedelal kujul:
  5 600 TXU/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul:

5 600 TXU/ml

Broilerkanad

—

200 TXU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta: 400–800 TXU. |
| --- | --- |

2.

Soovituslikud doosid ühe kilogrammi täissööda kohta: 400–800 TXU.

| 3. | Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 40 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariidederikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) täissöödas, näiteks sellises, mis sisaldab üle 40 % nisu.

29.9.2009

---

(1)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH taseme 7,5 ja temperatuuri 30 °C juures vabastab odra beeta-glükaanist 0,0056 mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(2)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH taseme 4,8 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab karboksümetüültselluloosist 0,0056 mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(3)  Üks U on ensüümi kogus, mis pH taseme 7,5 ja temperatuuri 37 °C juures hüdrolüüsib 1 mikromooli glükosiidsidemeid vees lahustumatust võrkstruktuuriga tärklise polümeeri minutis.

(4)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH taseme 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist 0,0067 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalendid) minutis.

(5)  Üks U on ensüümi kogus, mis pH taseme 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab kaera/speltanisu ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalendid) minutis.

(6)  Üks U on ensüümi kogus, mis pH taseme 5,0 ja temperatuuri 30 °C juures vabastab odra beeta-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(7)  Üks TXU on ensüümi kogus, mis pH 3,5 ja temperatuuri 55 °C juures vabastab nisu arabiinoksülaanist 5 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalendid) minutis.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1459/2005,

8. september 2005,

millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 2 kolmandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmed mikroelementide gruppi kuuluvatest söödalisanditest joodisoolad on lubatud nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ, (2) mida on muudetud komisjoni direktiiviga 96/7/EÜ. (3) Kõnealustest söödalisanditest on teatatud kui olemasolevatest toodetest vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 10 ja nende suhtes kehtivad kõnealuse sätte rakendamisega seotud kontrollid ning kord. |
| --- | --- |

(1)

Mitmed mikroelementide gruppi kuuluvatest söödalisanditest joodisoolad on lubatud nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ, (2) mida on muudetud komisjoni direktiiviga 96/7/EÜ. (3) Kõnealustest söödalisanditest on teatatud kui olemasolevatest toodetest vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 10 ja nende suhtes kehtivad kõnealuse sätte rakendamisega seotud kontrollid ning kord.

| (2) | Mikroelemendi jood-I kehtiv lubatud maksimumsisaldus söödajahus on 4 miljondikku hobuslaste, 20 miljondikku kalade ja 10 miljondikku teiste loomaliikide- või kategooriate puhul. |
| --- | --- |

(2)

Mikroelemendi jood-I kehtiv lubatud maksimumsisaldus söödajahus on 4 miljondikku hobuslaste, 20 miljondikku kalade ja 10 miljondikku teiste loomaliikide- või kategooriate puhul.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 nähakse ette võimalus muuta söödalisandi kasutusluba vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi “amet”) arvamusele seoses sellega, kas luba on jätkuvalt vastavuses kõnealuses määruses sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 nähakse ette võimalus muuta söödalisandi kasutusluba vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi “amet”) arvamusele seoses sellega, kas luba on jätkuvalt vastavuses kõnealuses määruses sätestatud tingimustega.

| (4) | Komisjon palus ametil hinnata direktiivis 70/524/EMÜ viidatud erinevate loomaliikide füsioloogilist joodivajadust ja anda nõu võimaliku kahjustava mõju kohta inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale joodi kehtiva lubatud taseme korral. Amet võttis sellest taotlusest lähtudes 25. jaanuaril 2005 vastu otsuse joodi kasutamise kohta söötades. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon palus ametil hinnata direktiivis 70/524/EMÜ viidatud erinevate loomaliikide füsioloogilist joodivajadust ja anda nõu võimaliku kahjustava mõju kohta inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale joodi kehtiva lubatud taseme korral. Amet võttis sellest taotlusest lähtudes 25. jaanuaril 2005 vastu otsuse joodi kasutamise kohta söötades.

| (5) | Ameti arvamuses jõutakse järeldusele, et kehtivate söödajahus lubatud joodi piirnormide korral võib halvimal juhul, piima ja munadega seotud näidisarvutuste alusel, toimuda täiskasvanutele ja noorukitele kindlaksmääratud ülemmäära ületamine. |
| --- | --- |

(5)

Ameti arvamuses jõutakse järeldusele, et kehtivate söödajahus lubatud joodi piirnormide korral võib halvimal juhul, piima ja munadega seotud näidisarvutuste alusel, toimuda täiskasvanutele ja noorukitele kindlaksmääratud ülemmäära ületamine.

| (6) | Selleks, et vähendada inimeste tervisele kahjulike mõjude riski, peab kahe kõnealuse tootmisliigi (s.o lüpsilehmad ja munakanad) puhul jood-I maksimumsisaldust söödajahus alandama. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et vähendada inimeste tervisele kahjulike mõjude riski, peab kahe kõnealuse tootmisliigi (s.o lüpsilehmad ja munakanad) puhul jood-I maksimumsisaldust söödajahus alandama.

| (7) | Asjakohane on kehtestada 12-kuuline üleminekuperiood vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ kehtestatud varasemate tingimuste kohaselt märgistatud olemasolevate loomasöödavarude realiseerimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane on kehtestada 12-kuuline üleminekuperiood vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ kehtestatud varasemate tingimuste kohaselt märgistatud olemasolevate loomasöödavarude realiseerimiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivis 70/524/EMÜ sätestatud mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite E2 jood-I muude lubamistingimuste kohaldamist, asendatakse elemendi maksimumsisaldused (mg/kg kohta) täissöödas käesoleva määruse lisas sätestatud maksimumsisaldustega.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Määrust hakatakse kohaldama 12 kuud pärast selle avaldamise kuupäeva.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiiv on kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1831/2003.

2

(3)  EÜT L 51, 1.3.1996, lk 45.

3

---

LISA

| EÜ nr | Element | Söödalisand | Keemiline valem ja kirjeldus | Elemendi maksimumsisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % | Muud sätted | Loa kehtivusaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E2 | Jood-I | Kaltsiumjodaat | Ca(IO3)2 . 6H2O | Hobuslased: 4 (kokku)
  Lüpsilehmad ja munakanad: 5 (kokku)
  Kalad: 20 (kokku)
  Muud loomaliigid- või kategooriad: 10 (kokku) | — | Tähtajatu |
| Veevaba kaltsiumjodaat | Ca(IO3)2 |
| Naatriumjodiid | NaI |
| Kaaliumjodiid | KI |

EÜ nr

Element

Söödalisand

Keemiline valem ja kirjeldus

Elemendi maksimumsisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Muud sätted

Loa kehtivusaeg

E2

Jood-I

Kaltsiumjodaat

Ca(IO3)2 . 6H2O

Hobuslased: 4 (kokku)

Lüpsilehmad ja munakanad: 5 (kokku)

Kalad: 20 (kokku)

Muud loomaliigid- või kategooriad: 10 (kokku)

—

Tähtajatu

Veevaba kaltsiumjodaat

Ca(IO3)2

Naatriumjodiid

NaI

Kaaliumjodiid

KI

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1460/2005,

8. september 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 747/2001 seoses teatavate Alžeeriast pärit toodete suhtes kohaldatavate ühenduse tariifikvootide ja individuaalkvootidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 747/2001, millega sätestatakse teatavate Vahemere maadega sõlmitud lepingute alusel sooduskohtlemiseks kõlblike toodete ühenduse tariifi- ja individuaalkvootide haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1981/94 ja (EÜ) nr 943/95, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oma 18. juuli 2005. aasta otsusega (2) kiitis nõukogu heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu. |
| --- | --- |

(1)

Oma 18. juuli 2005. aasta otsusega (2) kiitis nõukogu heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu.

| (2) | Lepinguga nähakse teatavate Alžeeriast pärit toodete suhtes ette tariifsed soodustused ühenduse tariifikvootide ja individuaalkvootide raames. |
| --- | --- |

(2)

Lepinguga nähakse teatavate Alžeeriast pärit toodete suhtes ette tariifsed soodustused ühenduse tariifikvootide ja individuaalkvootide raames.

| (3) | Uute tariifikvootide ja individuaalkvootide rakendamiseks tuleb muuta määrust (EÜ) nr 747/2001. |
| --- | --- |

(3)

Uute tariifikvootide ja individuaalkvootide rakendamiseks tuleb muuta määrust (EÜ) nr 747/2001.

| (4) | Kuna komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 883/2001 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas) (3) tühistati komisjoni 18. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3590/85 (veini, viinamarjamahla ja viinamarjavirde importimiseks nõutava tõendi ja analüüsiaruande kohta), (4) tuleb määruses (EÜ) nr 747/2001 viide määrusele (EMÜ) nr 3590/85 selguse huvides asendada uue viitega määrusele (EÜ) nr 883/2001. |
| --- | --- |

(4)

Kuna komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 883/2001 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas) (3) tühistati komisjoni 18. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3590/85 (veini, viinamarjamahla ja viinamarjavirde importimiseks nõutava tõendi ja analüüsiaruande kohta), (4) tuleb määruses (EÜ) nr 747/2001 viide määrusele (EMÜ) nr 3590/85 selguse huvides asendada uue viitega määrusele (EÜ) nr 883/2001.

| (5) | 2005. aasta uute tariifikvootide maht tuleks arvutada lepingus sätestatud põhimahtude põhjal proportsionaalselt, võttes arvesse lepingu jõustumise kuupäevaks möödunud kehtivusaja osa. |
| --- | --- |

(5)

2005. aasta uute tariifikvootide maht tuleks arvutada lepingus sätestatud põhimahtude põhjal proportsionaalselt, võttes arvesse lepingu jõustumise kuupäevaks möödunud kehtivusaja osa.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 747/2001 Alžeeriast pärit veinide suhtes juba kehtestatud kahe tariifikvoodi haldamise hõlbustamiseks 2005. aastal, tuleks nende kvootide raames imporditud kogused maksustada vastavate määrusega (EÜ) nr 747/2001 avatud ja käesoleva määrusega muudetud tariifikvootide alusel. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 747/2001 Alžeeriast pärit veinide suhtes juba kehtestatud kahe tariifikvoodi haldamise hõlbustamiseks 2005. aastal, tuleks nende kvootide raames imporditud kogused maksustada vastavate määrusega (EÜ) nr 747/2001 avatud ja käesoleva määrusega muudetud tariifikvootide alusel.

| (7) | Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. septembrist 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. septembrist 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 747/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “Artikkel 3
  Tariifikvootide kohaldamise eritingimused teatavate veinide suhtes
  I-III lisas järjekorranumbrite 09.1001, 09.1107 ja 09.1205 all nimetatud ühenduse tariifikvootide kohaldamiseks peab veiniga kaasas olema kas Alžeeria, Maroko või Tuneesia asjaomase asutuse välja antud päritolunimetussertifikaat, mis vastab XII lisas esitatud näidisele, või dokument VI 1 või väljavõte dokumendist VI 2, millele on lisatud märge vastavalt määruse (EMÜ) nr 883/2001 artikli 32 lõikele 2.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 3

Tariifikvootide kohaldamise eritingimused teatavate veinide suhtes

I-III lisas järjekorranumbrite 09.1001, 09.1107 ja 09.1205 all nimetatud ühenduse tariifikvootide kohaldamiseks peab veiniga kaasas olema kas Alžeeria, Maroko või Tuneesia asjaomase asutuse välja antud päritolunimetussertifikaat, mis vastab XII lisas esitatud näidisele, või dokument VI 1 või väljavõte dokumendist VI 2, millele on lisatud märge vastavalt määruse (EMÜ) nr 883/2001 artikli 32 lõikele 2.”

| 2. | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2.

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Aastaks 2005 vähendatakse ühenduse tariifikvootide mahtu, välja arvatud järjekorranumbrite 09.1001 ja 09.1003 all nimetatud veinide tariifikvootide mahtu, mille kvoodi kehtivusaeg algab enne ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu jõustumist proportsionaalselt, võttes arvesse lepingu jõustumise kuupäevaks möödunud kehtivusaja osa.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 109, 19.4.2001, lk 2. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 503/2005 (ELT L 83, 1.4.2005, lk 13).

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 128, 10.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 908/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 56).

3

(4)  EÜT L 343, 20.12.1985, lk 20.

4

---

LISA

“I LISA

ALŽEERIA

Koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide “ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

A OSA

tariifikvoodid

| Jrk-nr | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht
  (netokaal tonnides) | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1002 | 0409 00 00 | | Naturaalne mesi | 1.1.–31.12. | 100 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1004 | 0603 | | Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud) | 1.1.–31.12. | 100 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1005 | 0604 | | Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud) | 1.1.–31.12. | 100 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1006 | ex 0701 90 50 | | Varajane kartul, värske või jahutatud | 1.1.–31.12. | 5 000 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1007 | 0809 10 00 | | Aprikoosid, värsked | 1.1.–31.12. | 1 000 | Tollimaksuvabastus (1) |
| 09.1008 | 0810 10 00 | | Maasikad, värsked | 1.11.–31.3. | 500 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1009 | 1509 | | Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | 1.1.–31.12. | 1 000 | Tollimaksuvabastus |
| 1510 00 | | Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega |
| 09.1010 | ex 1512 19 90 | 10 | Rafineeritud päevalilleseemneõli | 1.1.–31.12. | 25 000 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1011 | 2002 10 10 | | Kooritud tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta | 1.1.–31.12. | 300 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1012 | 2002 90 31
  2002 90 39
  2002 90 91
  2002 90 99 | | Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, v.a terved või tükeldatud, kuivainesisaldusega vähemalt 12 % massist | 1.1.–31.12. | 300 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1013 | 2009 50 | | Tomatimahl | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 09.1014 | ex 2009 80 35 | 40, 91 | Aprikoosimahl | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus (1) |
| ex 2009 80 38 | 93, 97 |
| ex 2009 80 79 | 40, 80 |
| ex 2009 80 86 | 50, 80 |
| ex 2009 80 89 | 50, 80 |
| ex 2009 80 99 | 15, 92 |
| 09.1001 | ex 2204 21 79 | 71 | Veinid järgmiste päritolunimetustega: Aïn Bessem-Bouira, Médéa, Coteaux du Zaccar, Dahra, Coteaux de Mascara, Monts du Tessalah, Coteaux de Tlemcen, mille tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides ei ületa 15 mahuprotsenti, kuni 2-liitristes pakendites | 1.1.–31.12. | 224 000 hl | Tollimaksuvabastus |
| ex 2204 21 80 | 71 |
| ex 2204 21 84 | 51 |
| ex 2204 21 85 | 71 |
| 09.1003 | 2204 10 19
  2204 10 99 | | Muu vahuvein | 1.1.–31.12. | 224 000 hl | Tollimaksuvabastus |
| 2204 21 10
  2204 21 79 | | Muu vein värsketest viinamarjadest |
| ex 2204 21 80 | 71
  79
  80 |
| 2204 21 84 | |
| ex 2204 21 85 | 71
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 20 |
| ex 2204 21 98 | 20 |
| ex 2204 21 99
  2204 29 10
  2204 29 65 | 10 |
| ex 2204 29 75
  2204 29 83 | 10 |
| ex 2204 29 84 | 20 |
| ex 2204 29 94 | 20 |
| ex 2204 29 98 | 20 |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Jrk-nr

CN-kood

TARICi alamrubriik

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

(netokaal tonnides)

Kvoodi tollimaksumäär

09.1002

0409 00 00

Naturaalne mesi

1.1.–31.12.

100

Tollimaksuvabastus

09.1004

0603

Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

1.1.–31.12.

100

Tollimaksuvabastus

09.1005

0604

Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

1.1.–31.12.

100

Tollimaksuvabastus

09.1006

ex 0701 90 50

Varajane kartul, värske või jahutatud

1.1.–31.12.

5 000

Tollimaksuvabastus

09.1007

0809 10 00

Aprikoosid, värsked

1.1.–31.12.

1 000

Tollimaksuvabastus (1)

09.1008

0810 10 00

Maasikad, värsked

1.11.–31.3.

500

Tollimaksuvabastus

09.1009

1509

Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1.1.–31.12.

1 000

Tollimaksuvabastus

1510 00

Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega

09.1010

ex 1512 19 90

10

Rafineeritud päevalilleseemneõli

1.1.–31.12.

25 000

Tollimaksuvabastus

09.1011

2002 10 10

Kooritud tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

1.1.–31.12.

300

Tollimaksuvabastus

09.1012

2002 90 31

2002 90 39

2002 90 91

2002 90 99

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, v.a terved või tükeldatud, kuivainesisaldusega vähemalt 12 % massist

1.1.–31.12.

300

Tollimaksuvabastus

09.1013

2009 50

Tomatimahl

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

09.1014

ex 2009 80 35

40, 91

Aprikoosimahl

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus (1)

ex 2009 80 38

93, 97

ex 2009 80 79

40, 80

ex 2009 80 86

50, 80

ex 2009 80 89

50, 80

ex 2009 80 99

15, 92

09.1001

ex 2204 21 79

71

Veinid järgmiste päritolunimetustega: Aïn Bessem-Bouira, Médéa, Coteaux du Zaccar, Dahra, Coteaux de Mascara, Monts du Tessalah, Coteaux de Tlemcen, mille tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides ei ületa 15 mahuprotsenti, kuni 2-liitristes pakendites

1.1.–31.12.

224 000 hl

Tollimaksuvabastus

ex 2204 21 80

71

ex 2204 21 84

51

ex 2204 21 85

71

09.1003

2204 10 19

2204 10 99

Muu vahuvein

1.1.–31.12.

224 000 hl

Tollimaksuvabastus

2204 21 10

2204 21 79

Muu vein värsketest viinamarjadest

ex 2204 21 80

71

79

80

2204 21 84

ex 2204 21 85

71

79

80

ex 2204 21 94

20

ex 2204 21 98

20

ex 2204 21 99

2204 29 10

2204 29 65

10

ex 2204 29 75

2204 29 83

10

ex 2204 29 84

20

ex 2204 29 94

20

ex 2204 29 98

20

ex 2204 29 99

10

B OSA

individuaalkvoodid

| Jrk nr | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kauba kirjeldus | Individuaalkvoodi kehtivusaeg | Individuaalkvoodi maht
  (netokaal tonnides) | Individuaalkvoodi tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.0410 | 0704 10 00 | | Lillkapsas ja spargelkapsas, värske või jahutatud | 1.1.–14.4. ja 1.12.–31.12. | 1 000 | Tollimaksuvabastus |
| 0704 20 00 | | Rooskapsas, värske või jahutatud | 1.1.–31.12. |
| 0704 90 | | Muu kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud | 1.1.–31.12. |
| 18.0420 | 0709 52 00 | | Trühvlid, värsked või jahutatud | 1.1.–31.12. | 100 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0430 | ex 2005 10 00 | 10
  20
  40 | Homogeniseeritud spargel, porgandid ja köögiviljasegud, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0440 | ex 2005 10 00 | 30
  80 | Muud homogeniseeritud juurviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata, muud kui spargel, porgandid ja köögiviljasegud | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0450 | 2005 51 00 | | Oad (poetatud), valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0460 | 2005 60 00 | | Spargel, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0470 | 2005 90 50 | | Artišokid, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0480 | 2005 90 60 | | Porgandid, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0490 | 2005 90 70 | | Köögiviljasegud, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0500 | 2005 90 80 | | Muud köögiviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0510 | 2007 91 90 | | Tsitrusviljadest džemmid, keedised, želeed, marmelaadid, püreed ja pastad, termiliselt töödeldud, suhkrusisaldusega mitte üle 13 massiprotsendi, v.a homogeniseeritud tooted | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0520 | 2007 99 91 | | Õunapüree, k.a kompotid, suhkrusisaldusega mitte üle 13 massiprotsendi | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus |
| 18.0530 | 2007 99 98 | | Muud puuviljadžemmid, -keedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed ja -pastad, termiliselt töödeldud, suhkrusisaldusega mitte üle 13 massiprotsendi, v.a homogeniseeritud tooted | 1.1.–31.12. | 200 | Tollimaksuvabastus” |

Jrk nr

CN-kood

TARICi alamrubriik

Kauba kirjeldus

Individuaalkvoodi kehtivusaeg

Individuaalkvoodi maht

(netokaal tonnides)

Individuaalkvoodi tollimaksu määr

18.0410

0704 10 00

Lillkapsas ja spargelkapsas, värske või jahutatud

1.1.–14.4. ja 1.12.–31.12.

1 000

Tollimaksuvabastus

0704 20 00

Rooskapsas, värske või jahutatud

1.1.–31.12.

0704 90

Muu kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud

1.1.–31.12.

18.0420

0709 52 00

Trühvlid, värsked või jahutatud

1.1.–31.12.

100

Tollimaksuvabastus

18.0430

ex 2005 10 00

10

20

40

Homogeniseeritud spargel, porgandid ja köögiviljasegud, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0440

ex 2005 10 00

30

80

Muud homogeniseeritud juurviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata, muud kui spargel, porgandid ja köögiviljasegud

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0450

2005 51 00

Oad (poetatud), valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0460

2005 60 00

Spargel, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0470

2005 90 50

Artišokid, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0480

2005 90 60

Porgandid, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0490

2005 90 70

Köögiviljasegud, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0500

2005 90 80

Muud köögiviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0510

2007 91 90

Tsitrusviljadest džemmid, keedised, želeed, marmelaadid, püreed ja pastad, termiliselt töödeldud, suhkrusisaldusega mitte üle 13 massiprotsendi, v.a homogeniseeritud tooted

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0520

2007 99 91

Õunapüree, k.a kompotid, suhkrusisaldusega mitte üle 13 massiprotsendi

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus

18.0530

2007 99 98

Muud puuviljadžemmid, -keedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed ja -pastad, termiliselt töödeldud, suhkrusisaldusega mitte üle 13 massiprotsendi, v.a homogeniseeritud tooted

1.1.–31.12.

200

Tollimaksuvabastus”

---

(1)  Tollimaksuvabastust kohaldatakse üksnes väärtuselise tollimaksu suhtes.

1

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1461/2005,

8. september 2005,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 9. septembrist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/95.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 9. septembrist 2005

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,84 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,24 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

10,84

—

0

1703 90 00 (2)

11,24

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1462/2005,

8. september 2005,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 9. SEPTEMBRIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,88 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,88 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,83 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,83 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3759 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

33,88 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

33,88 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

36,83

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

36,83

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3759

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1463/2005,

8. september 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 4. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 4. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 40,687 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1464/2005,

8. september 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel.

| (4) | Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub.

| (5) | Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata.

| (6) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast.

| (7) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta.

| (8) | Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust.

| (9) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1518/95 artiklis 1 loetletud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 13).

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).

3

---

LISA

Komisjoni 8. septembri 2005 määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 64,61 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 83,07 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 64,61 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 69,23 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 53,07 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 11,54 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 72,34 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 72,34 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 72,34 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 75,80 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 52,61 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

64,61

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

55,38

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

55,38

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

83,07

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

64,61

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

55,38

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

55,38

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

73,84

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

60,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

69,23

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

53,07

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

11,54

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

73,84

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

73,84

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

73,84

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

73,84

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

72,34

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

55,38

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

72,34

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

55,38

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

55,38

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

72,34

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

55,38

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

75,80

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

52,61

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

55,38

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

---

(1)  Toetust ei anta toodetele, mis on läbinud kuumtöötlemise, millega kaasneb eelgeelistatud tärklise tekkimine.

(2)  Toetust antakse vastavalt nõukogu muudetud määrusele (EMÜ) nr 2730/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20).

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1465/2005,

8. september 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 29,26 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

29,26 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 39,89 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

39,89 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

2

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1466/2005,

8. september 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 9. septembrist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 3,150 | 3,175 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,993 | 2,993 |
| – – muudel juhtudel | 4,615 | 4,615 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,996 | 2,021 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,245 | 2,245 |
| – – muudel juhtudel | 3,461 | 3,461 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,993 | 2,993 |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | 4,615 | 4,615 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,585 | 2,604 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,993 | 2,993 |
| – muudel juhtudel | 4,615 | 4,615 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

3,150

3,175

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,993

2,993

– – muudel juhtudel

4,615

4,615

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,996

2,021

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,245

2,245

– – muudel juhtudel

3,461

3,461

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,993

2,993

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

4,615

4,615

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,585

2,604

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,993

2,993

– muudel juhtudel

4,615

4,615

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1467/2005,

8. september 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 8. septembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1468/2005,

8. september 2005,

millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2. kuni 8. septembrini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse odra maksimaalseks eksporditoetuseks 4,89 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1469/2005,

8. september 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 2. kuni 8. septembrini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 6,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/34

---

EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2005,

29. august 2005,

millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed

(2005/640/EÜ)

EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelist Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa–Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa–Vahemere piirkonna partnerluse jätkamisega. Lisaks on Euroopa naaberriikide poliitika ja selle tegevuskavade toimimiseks erinevates valdkondades vaja asutada kavandatud allkomiteed. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa–Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa–Vahemere piirkonna partnerluse jätkamisega. Lisaks on Euroopa naaberriikide poliitika ja selle tegevuskavade toimimiseks erinevates valdkondades vaja asutada kavandatud allkomiteed.

| (2) | Lepingu artiklis 73 on sätestatud võimalus asutada lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid (edaspidi “allkomiteed”), |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artiklis 73 on sätestatud võimalus asutada lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid (edaspidi “allkomiteed”),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga asutatakse EL–Iisraeli assotsiatsioonikomitee juurde I lisas loetletud allkomiteed ning võetakse vastu kõnealuste allkomiteede II lisas esitatud töökorrad.

Allkomiteed alluvad assotsiatsioonikomiteele ning esitavad viimasele pärast iga koosolekut aruande. Kõnealustel allkomiteedel ei ole otsustusõigust.

Assotsiatsioonikomitee võtab allkomiteede nõuetekohaseks tööks vajalikud meetmed ning teavitab neist assotsiatsiooninõukogu.

Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada asutada muid allkomiteesid või töörühmasid või lõpetada olemasolevate allkomiteede või töörühmade tegevuse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. august 2005

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

S. SHALOM

---

I LISA

EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONILEPING

ASSOTSIATSIOONIKOMITEE ALLKOMITEED

| 1. | Poliitiline dialoog ja koostöö |
| --- | --- |

1.

Poliitiline dialoog ja koostöö

| 2. | Majandus- ja finantsküsimused |
| --- | --- |

2.

Majandus- ja finantsküsimused

| 3. | Sotsiaal- ja migratsiooniküsimused |
| --- | --- |

3.

Sotsiaal- ja migratsiooniküsimused

| 4. | Tollikoostöö ja maksustamine |
| --- | --- |

4.

Tollikoostöö ja maksustamine

| 5. | Põllumajandus ja kalandus |
| --- | --- |

5.

Põllumajandus ja kalandus

| 6. | Siseturg |
| --- | --- |

6.

Siseturg

| 7. | Tööstus, kaubandus ja teenused |
| --- | --- |

7.

Tööstus, kaubandus ja teenused

| 8. | Justiits- ja õigusküsimused |
| --- | --- |

8.

Justiits- ja õigusküsimused

| 9. | Transport, energeetika ja keskkond |
| --- | --- |

9.

Transport, energeetika ja keskkond

| 10. | Teadustöö, uuendustegevus, infoühiskond, haridus ja kultuur |
| --- | --- |

10.

Teadustöö, uuendustegevus, infoühiskond, haridus ja kultuur

---

II LISA

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 1

Poliitiline dialoog ja koostöö

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Ühised väärtused:






  — | demokraatia, inimõigused ja põhivabadused; |
| --- | --- | --- |

a)

Ühised väärtused:

—

demokraatia, inimõigused ja põhivabadused;

| — | antisemitismi vastu võitlemine; |
| --- | --- |

—

antisemitismi vastu võitlemine;

| — | rassismi ja ksenofoobia, sealhulgas islamofoobia vastu võitlemine. |
| --- | --- |

—

rassismi ja ksenofoobia, sealhulgas islamofoobia vastu võitlemine.

| b) | Piirkondlikud ja rahvusvahelised küsimused:






  — | koostöö ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, kriisireguleerimine; |
| --- | --- | --- |

b)

Piirkondlikud ja rahvusvahelised küsimused:

—

koostöö ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, kriisireguleerimine;

| — | olukord Lähis-Idas; |
| --- | --- |

—

olukord Lähis-Idas;

| — | massihävitusrelvade, sealhulgas ballistiliste rakettide ja nende kandevahendite leviku tõkestamine; |
| --- | --- |

—

massihävitusrelvade, sealhulgas ballistiliste rakettide ja nende kandevahendite leviku tõkestamine;

| — | sõjavarustuse salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

sõjavarustuse salakaubavedu;

| — | terrorismivastane võitlus; |
| --- | --- |

—

terrorismivastane võitlus;

| — | rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised organisatsioonid;

| — | piirkondlik koostöö (sealhulgas teistes allkomiteedes esile kerkivate piirkondlike küsimuste koordineerimine). |
| --- | --- |

—

piirkondlik koostöö (sealhulgas teistes allkomiteedes esile kerkivate piirkondlike küsimuste koordineerimine).

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 2

Majandus- ja finantsküsimused

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Makromajanduspoliitika |
| --- | --- |

a)

Makromajanduspoliitika

| b) | Struktuurne majanduspoliitika |
| --- | --- |

b)

Struktuurne majanduspoliitika

| c) | Finantsteenused (makromajanduslik aspekt) ja kapitaliturud |
| --- | --- |

c)

Finantsteenused (makromajanduslik aspekt) ja kapitaliturud

| d) | Kapitali liikumine ja maksed |
| --- | --- |

d)

Kapitali liikumine ja maksed

| e) | Finantskord (näiteks avaliku sektori finantshaldus ja läbipaistvus) |
| --- | --- |

e)

Finantskord (näiteks avaliku sektori finantshaldus ja läbipaistvus)

| f) | Pensionid ja sotsiaalne turvalisus (majanduslikud aspektid) |
| --- | --- |

f)

Pensionid ja sotsiaalne turvalisus (majanduslikud aspektid)

| g) | Statistika |
| --- | --- |

g)

Statistika

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 3

Sotsiaal- ja migratsiooniküsimused

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Postindustriaalsete ühiskondade sotsiaalprobleemid |
| --- | --- |

a)

Postindustriaalsete ühiskondade sotsiaalprobleemid

| b) | Diskrimineerimise vastane võitlus, sealhulgas puuetega inimeste probleemid |
| --- | --- |

b)

Diskrimineerimise vastane võitlus, sealhulgas puuetega inimeste probleemid

| c) | Rahvatervis |
| --- | --- |

c)

Rahvatervis

| d) | Võrdsed võimalused |
| --- | --- |

d)

Võrdsed võimalused

| e) | Töötajate liikumine |
| --- | --- |

e)

Töötajate liikumine

| f) | Migratsioonipoliitika |
| --- | --- |

f)

Migratsioonipoliitika

| g) | Tööjõupoliitika |
| --- | --- |

g)

Tööjõupoliitika

| h) | Sotsiaalkaitse |
| --- | --- |

h)

Sotsiaalkaitse

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 4

Tollikoostöö ja maksustamine

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Üldised tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine |
| --- | --- |

a)

Üldised tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine

| b) | Päritolureeglitega seotud küsimused |
| --- | --- |

b)

Päritolureeglitega seotud küsimused

| c) | Tariifirežiimid |
| --- | --- |

c)

Tariifirežiimid

| d) | Tollikoostöö |
| --- | --- |

d)

Tollikoostöö

| e) | Maksustamine |
| --- | --- |

e)

Maksustamine

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 5

Põllumajandus ja kalandus

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Põllumajandussaadused ja -tooted (kaasa arvatud nendega kauplemine) |
| --- | --- |

a)

Põllumajandussaadused ja -tooted (kaasa arvatud nendega kauplemine)

| b) | Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused |
| --- | --- |

b)

Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused

| c) | Maaelu arendamine ja piirkondlik koostöö |
| --- | --- |

c)

Maaelu arendamine ja piirkondlik koostöö

| d) | Kalandustooted, kaasa arvatud nendega kauplemine |
| --- | --- |

d)

Kalandustooted, kaasa arvatud nendega kauplemine

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 6

Siseturg

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Õigusalane ja administratiivne koostöö tehniliste normide, standardimise ja vastavushindamise valdkonnas |
| --- | --- |

a)

Õigusalane ja administratiivne koostöö tehniliste normide, standardimise ja vastavushindamise valdkonnas

| b) | Konkurentsipoliitika |
| --- | --- |

b)

Konkurentsipoliitika

| c) | Riigihanked |
| --- | --- |

c)

Riigihanked

| d) | Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused |
| --- | --- |

d)

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused

| e) | Teenused (poliitika ja õigusalased küsimused) |
| --- | --- |

e)

Teenused (poliitika ja õigusalased küsimused)

| f) | Asutamisõigus, äriühinguõigus |
| --- | --- |

f)

Asutamisõigus, äriühinguõigus

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 7

Tööstus, kaubandus ja teenused

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Ettevõtluspoliitika ja tööstuskoostöö |
| --- | --- |

a)

Ettevõtluspoliitika ja tööstuskoostöö

| b) | Assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naaberriikide tegevuskava kaubandussätete rakendamine |
| --- | --- |

b)

Assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naaberriikide tegevuskava kaubandussätete rakendamine

| c) | Kahepoolsed kaubandusküsimused |
| --- | --- |

c)

Kahepoolsed kaubandusküsimused

| d) | Teenused ja investeeringud (kaubandusaspektid, sealhulgas kahepoolsete läbirääkimiste alustamine) |
| --- | --- |

d)

Teenused ja investeeringud (kaubandusaspektid, sealhulgas kahepoolsete läbirääkimiste alustamine)

| e) | Tehnilisi norme, standardimist ja vastavushindamist käsitlevate kaubanduslepingute ettevalmistamine |
| --- | --- |

e)

Tehnilisi norme, standardimist ja vastavushindamist käsitlevate kaubanduslepingute ettevalmistamine

| f) | Koostöö e-kaubanduse küsimustes |
| --- | --- |

f)

Koostöö e-kaubanduse küsimustes

| g) | Turism |
| --- | --- |

g)

Turism

| h) | Rahvusvaheline arengukoostöö (EÜ ja Iisraeli turulepääsuga seotud küsimused) |
| --- | --- |

h)

Rahvusvaheline arengukoostöö (EÜ ja Iisraeli turulepääsuga seotud küsimused)

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 8

Justiits- ja õigusküsimused

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Migratsiooniküsimused |
| --- | --- |

a)

Migratsiooniküsimused

| b) | Varjupaigaküsimused |
| --- | --- |

b)

Varjupaigaküsimused

| c) | Terrorismivastase võitluse erimeetmed justiits- ja siseküsimuste valdkonnas |
| --- | --- |

c)

Terrorismivastase võitluse erimeetmed justiits- ja siseküsimuste valdkonnas

| d) | Organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu võitlemine |
| --- | --- |

d)

Organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu võitlemine

| e) | Narkootikumid |
| --- | --- |

e)

Narkootikumid

| f) | Rahapesu, finants- ja majanduskuriteod |
| --- | --- |

f)

Rahapesu, finants- ja majanduskuriteod

| g) | Politseikoostöö ja õigusalane koostöö |
| --- | --- |

g)

Politseikoostöö ja õigusalane koostöö

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Rules of ProcedureTöökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 9

Transport, energeetika ja keskkond

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Transport |
| --- | --- |

a)

Transport

| b) | Energeetika |
| --- | --- |

b)

Energeetika

| c) | Keskkond |
| --- | --- |

c)

Keskkond

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

Töökord

EL-Iisraeli allkomitee nr 10

Teadustöö, innovatsioon, infoühiskond, haridus ja kultuur

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.

2.   Ülesanded

Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkond

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.

| a) | Teadus- ja tehnikaalane uuendustegevus |
| --- | --- |

a)

Teadus- ja tehnikaalane uuendustegevus

| b) | Koostöö hariduse, koolituse ja noorsoovahetuse valdkondades |
| --- | --- |

b)

Koostöö hariduse, koolituse ja noorsoovahetuse valdkondades

| c) | Kultuurikoostöö |
| --- | --- |

c)

Kultuurikoostöö

| d) | Infoühiskond |
| --- | --- |

d)

Infoühiskond

| e) | Audiovisuaalpoliitika |
| --- | --- |

e)

Audiovisuaalpoliitika

| f) | Kodanikuühiskonna alane koostöö |
| --- | --- |

f)

Kodanikuühiskonna alane koostöö

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaat

Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.

Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.

Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.

Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.

6.   Koosolekute päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Kättesaadavus avalikkusele

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.

---

| 9.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/52

---

EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2005,

26. aprill 2005,

EL–Iisraeli tegevuskava rakendamiseks

(2005/641/EÜ)

EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa–Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, eriti selle artiklit 69,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu artikkel 69 annab assotsiatsiooninõukogule õiguse anda lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu artikkel 69 annab assotsiatsiooninõukogule õiguse anda lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi.

| (2) | Vastavalt Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu artiklile 79 võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende nimetatud lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu artiklile 79 võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende nimetatud lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks.

| (3) | EL–Iisraeli tegevuskava aitab kaasa Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu rakendamisele lepinguosaliste vahel konkreetsete sammude väljatöötamise ja kokkuleppimise teel, mis annavad selliseks rakendamiseks praktilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(3)

EL–Iisraeli tegevuskava aitab kaasa Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu rakendamisele lepinguosaliste vahel konkreetsete sammude väljatöötamise ja kokkuleppimise teel, mis annavad selliseks rakendamiseks praktilisi suuniseid.

| (4) | Tegevuskava eesmärgiks on ühest küljest kehtestada Euroopa–Vahemere piirkonna lepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed sammud ning teisest küljest luua laiem põhi EL–Iisraeli suhete tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu üldiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(4)

Tegevuskava eesmärgiks on ühest küljest kehtestada Euroopa–Vahemere piirkonna lepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed sammud ning teisest küljest luua laiem põhi EL–Iisraeli suhete tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu üldiste eesmärkidega.

| (5) | Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu lepinguosalised on kiitnud heaks EL–Iisraeli tegevuskava teksti, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu lepinguosalised on kiitnud heaks EL–Iisraeli tegevuskava teksti,

ON ANDNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Ainus artikkel

Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisatud EL–Iisraeli tegevuskava (1) niivõrd, kui rakendamine on suunatud Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu eesmärkide saavutamisele.

Brüssel, 26. aprill 2005

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

S. SHALOM

---

(1)  http://register.consilium.eu.int

1

---