# Az Európai Unió L 266/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 266 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. október 11. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 266

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. október 11.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1645/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 2603/2000/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 1646/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2604/2000/EK rendelet módosításáról | 10 |
| | | A Bizottság 1647/2005/EK rendelete (2005. október 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 15 |
| | * | A Bizottság 1648/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a belga intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 17 |
| | * | A Bizottság 1649/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a lengyel intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 20 |
| | * | A Bizottság 1650/2005/EK rendelete (2005. október 10.) az olasz intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 23 |
| | * | A Bizottság 1651/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 26 |
| | * | A Bizottság 1652/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a francia intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 29 |
| | * | A Bizottság 1653/2005/EK rendelete (2005. október 10.) egyes Algériából származó feldolgozott mezőgazdasági termékeknek az Európai Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és az alkalmazandó vámok meghatározásáról | 32 |
| | * | A Bizottság 1654/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 35 |
| | * | A Bizottság 1655/2005/EK rendelete (2005. október 10.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 50 |
| | | A Bizottság 1656/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a jó minőségű friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhúsokra vonatkozó behozatali engedélyek kiadásáról | 53 |
| | | A Bizottság 1657/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a szegfűre és a rózsára vonatkozó közösségi termelői árak és közösségi importárak meghatározásáról a Jordániából származó egyes virágok behozatalára vonatkozó megállapodások alkalmazása céljára | 54 |
| | | A Bizottság 1658/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 56 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1645/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 2603/2000/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 1646/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2604/2000/EK rendelet módosításáról

10

A Bizottság 1647/2005/EK rendelete (2005. október 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

15

*

A Bizottság 1648/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a belga intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

17

*

A Bizottság 1649/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a lengyel intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

20

*

A Bizottság 1650/2005/EK rendelete (2005. október 10.) az olasz intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

23

*

A Bizottság 1651/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

26

*

A Bizottság 1652/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a francia intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

29

*

A Bizottság 1653/2005/EK rendelete (2005. október 10.) egyes Algériából származó feldolgozott mezőgazdasági termékeknek az Európai Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és az alkalmazandó vámok meghatározásáról

32

*

A Bizottság 1654/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

35

*

A Bizottság 1655/2005/EK rendelete (2005. október 10.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

50

A Bizottság 1656/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a jó minőségű friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhúsokra vonatkozó behozatali engedélyek kiadásáról

53

A Bizottság 1657/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a szegfűre és a rózsára vonatkozó közösségi termelői árak és közösségi importárak meghatározásáról a Jordániából származó egyes virágok behozatalára vonatkozó megállapodások alkalmazása céljára

54

A Bizottság 1658/2005/EK rendelete (2005. október 10.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

56

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. július 28.) a túlzott hiány fennállásáról Olaszországban | 57 |
| | * | A Tanács határozata (2005. szeptember 20.) a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének megkötéséről | 59 |
| | * | A Tanács határozata (2005. október 3.) az Elsőfokú Bíróság határozatai Bíróság által történő felülvizsgálata feltételeinek és korlátainak megállapítása érdekében a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról | 60 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. szeptember 12.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalát érintő dömpingellenes és szubvencióellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2000/745/EK határozat módosításáról | 62 |
| | * | A Bizottság ajánlása (2005. szeptember 19.) az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozása értelmében megvalósuló számviteli elkülönítésről és a költségelszámolási rendszerekről (
  1
  ) | 64 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. július 28.) a túlzott hiány fennállásáról Olaszországban

57

*

A Tanács határozata (2005. szeptember 20.) a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének megkötéséről

59

*

A Tanács határozata (2005. október 3.) az Elsőfokú Bíróság határozatai Bíróság által történő felülvizsgálata feltételeinek és korlátainak megállapítása érdekében a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról

60

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. szeptember 12.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalát érintő dömpingellenes és szubvencióellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2000/745/EK határozat módosításáról

62

*

A Bizottság ajánlása (2005. szeptember 19.) az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozása értelmében megvalósuló számviteli elkülönítésről és a költségelszámolási rendszerekről (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/1

---

A TANÁCS 1645/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 2603/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező, 53728 DIN (Deutsche Industrienorm) szabványnak megfelelő, 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Az intézkedés az egyes együttműködő indiai exportőrök esetében olyan egyedi vámok kivetését jelentette, melyek értéke tonnánként 0 és 41,3 EUR között mozog, míg a többi indiai exportőr esetében az egyedi vám értéke tonnánként egységesen 41,3 EUR. |
| --- | --- |

(1)

A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező, 53728 DIN (Deutsche Industrienorm) szabványnak megfelelő, 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Az intézkedés az egyes együttműködő indiai exportőrök esetében olyan egyedi vámok kivetését jelentette, melyek értéke tonnánként 0 és 41,3 EUR között mozog, míg a többi indiai exportőr esetében az egyedi vám értéke tonnánként egységesen 41,3 EUR.

B.   A JELENLEGI ELJÁRÁS

1.   FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM

| (2) | A végleges intézkedések kivetését követően az érintett termék egyik indiai gyártója, a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a kérelmező) a 2603/2000/EK rendelet gyorsított felülvizsgálatának kezdeményezését kérelmezte a Bizottságnál az alaprendelet 20. cikke alapján. Állítása értelmében a kérelmező nem áll kapcsolatban az érintett termék többi exportőrével. Kijelentette továbbá, hogy az érintett terméket az eredeti vizsgálat időtartama alatt (azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között) nem exportálta a Közösségbe, ezt követően viszont a termék Közösségbe irányuló kivitelét megkezdte. |
| --- | --- |

(2)

A végleges intézkedések kivetését követően az érintett termék egyik indiai gyártója, a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a kérelmező) a 2603/2000/EK rendelet gyorsított felülvizsgálatának kezdeményezését kérelmezte a Bizottságnál az alaprendelet 20. cikke alapján. Állítása értelmében a kérelmező nem áll kapcsolatban az érintett termék többi exportőrével. Kijelentette továbbá, hogy az érintett terméket az eredeti vizsgálat időtartama alatt (azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között) nem exportálta a Közösségbe, ezt követően viszont a termék Közösségbe irányuló kivitelét megkezdte.

2.   GYORSÍTOTT FELÜLVIZSGÁLAT KEZDEMÉNYEZÉSE

| (3) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy azok alapján kellően indokolt felülvizsgálatot kezdeményeznie az alaprendelet 20. cikkének rendelkezéseivel összhangban. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) révén a Bizottság gyorsított felülvizsgálatot kezdeményezett a kérelmező vonatkozásában azt követően, hogy a tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, és az érintett közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy azok alapján kellően indokolt felülvizsgálatot kezdeményeznie az alaprendelet 20. cikkének rendelkezéseivel összhangban. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) révén a Bizottság gyorsított felülvizsgálatot kezdeményezett a kérelmező vonatkozásában azt követően, hogy a tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, és az érintett közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére.

3.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (4) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a 2603/2000/EK rendelet hatálya alá eső termékkel (lásd az (1) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a 2603/2000/EK rendelet hatálya alá eső termékkel (lásd az (1) preambulumbekezdést).

4.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK

| (5) | A támogatás vizsgálatára 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. között (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) került sor. |
| --- | --- |

(5)

A támogatás vizsgálatára 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. között (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) került sor.

5.   AZ ÉRINTETT FELEK

| (6) | A Bizottság a vizsgálat kezdeményezéséről a kérelmezőt és India kormányát hivatalosan értesítette. A többi érdekelt fél számára pedig lehetővé tette, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. Ezzel a lehetőséggel azonban az érdekelt felek egyike sem élt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a vizsgálat kezdeményezéséről a kérelmezőt és India kormányát hivatalosan értesítette. A többi érdekelt fél számára pedig lehetővé tette, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. Ezzel a lehetőséggel azonban az érdekelt felek egyike sem élt.

| (7) | A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki azt hiánytalanul kitöltötte, és a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a vizsgálat elvégzéséhez szükségesnek ítélt, valamint ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező calcuttai és haldiai telephelyén. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki azt hiánytalanul kitöltötte, és a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a vizsgálat elvégzéséhez szükségesnek ítélt, valamint ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező calcuttai és haldiai telephelyén.

C.   A FELÜLVIZSGÁLAT HATÁLYA

| (8) | A Bizottság ugyanazokat a támogatási rendszereket vizsgálta meg, mint az eredeti vizsgálat során. Megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező igénybe vett-e más támogatási rendszereket, illetve részesült-e eseti támogatásban az érintett terméket illetően. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság ugyanazokat a támogatási rendszereket vizsgálta meg, mint az eredeti vizsgálat során. Megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező igénybe vett-e más támogatási rendszereket, illetve részesült-e eseti támogatásban az érintett terméket illetően.

D.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYE

1.   ÚJ EXPORTŐRI MINŐSÍTÉS

| (9) | A kérelmező hitelt érdemlően bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem áll egyetlen olyan exportőr-gyártóval sem, akire kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott kiegyenlítő intézkedések hatálya. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező hitelt érdemlően bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem áll egyetlen olyan exportőr-gyártóval sem, akire kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott kiegyenlítő intézkedések hatálya.

| (10) | A vizsgálat igazolta, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak során, azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között, és a termék Közösségbe irányuló kivitelét csak ezt követően kezdte meg. Ezenkívül a kérelmezőt az eredeti vizsgálati időszak során – a Bizottsággal való együttműködés megtagadásától eltérő okból kifolyólag – nem vetették alá egyedi vizsgálatnak. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat igazolta, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak során, azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között, és a termék Közösségbe irányuló kivitelét csak ezt követően kezdte meg. Ezenkívül a kérelmezőt az eredeti vizsgálati időszak során – a Bizottsággal való együttműködés megtagadásától eltérő okból kifolyólag – nem vetették alá egyedi vizsgálatnak.

| (11) | Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kérelmezőt valóban új exportőrnek kell tekinteni. Ennélfogva a kérelmező vonatkozásában egyedi kiegyenlítő vámtételt kell megállapítani az alaprendelet 20. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(11)

Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kérelmezőt valóban új exportőrnek kell tekinteni. Ennélfogva a kérelmező vonatkozásában egyedi kiegyenlítő vámtételt kell megállapítani az alaprendelet 20. cikkével összhangban.

2.   TÁMOGATÁS

| (12) | A kérelmezőnek a Bizottság kérdőívére adott válaszai és a vizsgálat folyamán megszerzett egyéb információk alapján a következő rendszerek vizsgálatára került sor:






  — | behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer, |
| --- | --- | --- |

(12)

A kérelmezőnek a Bizottság kérdőívére adott válaszai és a vizsgálat folyamán megszerzett egyéb információk alapján a következő rendszerek vizsgálatára került sor:

—

behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer,

| — | exporthitelrendszer, |
| --- | --- |

—

exporthitelrendszer,

| — | exportorientált egységek rendszere/különleges gazdasági övezetek rendszere, |
| --- | --- |

—

exportorientált egységek rendszere/különleges gazdasági övezetek rendszere,

| — | beruházási javak exportösztönzési rendszere, |
| --- | --- |

—

beruházási javak exportösztönzési rendszere,

| — | jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere, |
| --- | --- |

—

jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere,

| — | nyugat-bengáli ösztönzési rendszer. |
| --- | --- |

—

nyugat-bengáli ösztönzési rendszer.

2.1.   A VÁLLALAT ÁLTAL HASZNÁLT ÉS EREDETILEG VIZSGÁLT RENDSZEREK

2.1.1.   Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Unit Scheme, EOUS)/különleges gazdasági övezetek rendszere (Special Economic Zones Scheme, SEZS)

a)   Jogalap

| (13) | A megnevezett rendszerek a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak, mely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba. Ez a törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy külkereskedelmi értesítéseket tegyen közzé; ezeket az értesítéseket korábban „export-import politikának” nevezték, 2004. szeptember 1-jétől pedig „külkereskedelmi politikának” hívják. A vizsgált eset felülvizsgálati időszaka szempontjából a 2004 és 2009 közötti időszakra szóló külkereskedelmi politika (Foreign Trade Policy, a továbbiakban: FTP) bír jelentőséggel, melynek részét képezi a 2002–2007-es export-import politika. Ezenfelül az indiai kormány a külkereskedelmi politikát meghatározó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures Volume I, a továbbiakban: HOP I) (4) is rögzítette. |
| --- | --- |

(13)

A megnevezett rendszerek a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak, mely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba. Ez a törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy külkereskedelmi értesítéseket tegyen közzé; ezeket az értesítéseket korábban „export-import politikának” nevezték, 2004. szeptember 1-jétől pedig „külkereskedelmi politikának” hívják. A vizsgált eset felülvizsgálati időszaka szempontjából a 2004 és 2009 közötti időszakra szóló külkereskedelmi politika (Foreign Trade Policy, a továbbiakban: FTP) bír jelentőséggel, melynek részét képezi a 2002–2007-es export-import politika. Ezenfelül az indiai kormány a külkereskedelmi politikát meghatározó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures Volume I, a továbbiakban: HOP I) (4) is rögzítette.

| (14) | A fenti rendszerek részletes ismertetése az FTP és a HOP I. 6. fejezetében (EOUS) és 7. fejezetében (SEZS) található. |
| --- | --- |

(14)

A fenti rendszerek részletes ismertetése az FTP és a HOP I. 6. fejezetében (EOUS) és 7. fejezetében (SEZS) található.

b)   Jogosultság

| (15) | A tisztán kereskedelmi vállalatok kivételével az összes olyan vállalkozás, amely elvben vállalja, hogy termékeit és szolgáltatásait kivétel nélkül külföldön értékesíti, igénybe veheti az EOUS vagy a SEZS rendszert. A szolgáltatási és mezőgazdasági ágazattól eltérően az ipari vállalkozásoknak azonban a tőkejavak vonatkozásában egy minimális beruházási küszöböt (10 millió indiai rúpia) kell elérniük ahhoz, hogy jogosultak legyenek az EOUS rendszert igénybe venni. |
| --- | --- |

(15)

A tisztán kereskedelmi vállalatok kivételével az összes olyan vállalkozás, amely elvben vállalja, hogy termékeit és szolgáltatásait kivétel nélkül külföldön értékesíti, igénybe veheti az EOUS vagy a SEZS rendszert. A szolgáltatási és mezőgazdasági ágazattól eltérően az ipari vállalkozásoknak azonban a tőkejavak vonatkozásában egy minimális beruházási küszöböt (10 millió indiai rúpia) kell elérniük ahhoz, hogy jogosultak legyenek az EOUS rendszert igénybe venni.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (16) | A SEZS a korábbi exportfeldolgozó övezetrendszer (Export Processing Zones Scheme, a továbbiakban: EPZS) utóda. A különleges gazdasági övezetek (SEZ-k) olyan körülhatárolt vámszabad területek, amelyeket az FTP kereskedelmi műveletek, vámok és adók szempontjából külföldi területnek tekint. Az indiai hatóságok 35 különleges gazdasági övezetet hagytak jóvá. |
| --- | --- |

(16)

A SEZS a korábbi exportfeldolgozó övezetrendszer (Export Processing Zones Scheme, a továbbiakban: EPZS) utóda. A különleges gazdasági övezetek (SEZ-k) olyan körülhatárolt vámszabad területek, amelyeket az FTP kereskedelmi műveletek, vámok és adók szempontjából külföldi területnek tekint. Az indiai hatóságok 35 különleges gazdasági övezetet hagytak jóvá.

| (17) | Ezzel szemben az exportorientált egységek (EOU-k) meghatározása földrajzilag rugalmasabb; ilyen egységeket Indiában bárhol létre lehet hozni. Az exportorientált egységek rendszere kiegészíti a különleges gazdasági övezetek rendszerét. |
| --- | --- |

(17)

Ezzel szemben az exportorientált egységek (EOU-k) meghatározása földrajzilag rugalmasabb; ilyen egységeket Indiában bárhol létre lehet hozni. Az exportorientált egységek rendszere kiegészíti a különleges gazdasági övezetek rendszerét.

| (18) | Az e rendszerek keretében történő működés kérelmezése során a vállalatnak részletesen ismertetnie kell többek között a tervezett termelési mennyiséget, az export várható értékét, az importigényeket, valamint a belföldi szükségleteket a kérelem benyújtását követő öt év vonatkozásában. Ha a hatóságok elfogadják kérelmét, tájékoztatják a vállalatot az elfogadás feltételeiről. A megállapodás, mely a vállalkozást az EOUS vagy a SEZS rendszer keretében működő vállalatként ismeri el, öt évig marad érvényben. A megállapodás további időszakokra megújítható. |
| --- | --- |

(18)

Az e rendszerek keretében történő működés kérelmezése során a vállalatnak részletesen ismertetnie kell többek között a tervezett termelési mennyiséget, az export várható értékét, az importigényeket, valamint a belföldi szükségleteket a kérelem benyújtását követő öt év vonatkozásában. Ha a hatóságok elfogadják kérelmét, tájékoztatják a vállalatot az elfogadás feltételeiről. A megállapodás, mely a vállalkozást az EOUS vagy a SEZS rendszer keretében működő vállalatként ismeri el, öt évig marad érvényben. A megállapodás további időszakokra megújítható.

| (19) | Az FTP-ben foglaltaknak megfelelően az EOU- vagy SEZ-státusszal rendelkező vállalkozásokkal szemben támasztott alapvető követelmény, hogy nettó devizanyereséget érjenek el, azaz a referencia-időszakban (5 év) kivitelük összértéke haladja meg az általuk importált áruk összértékét. |
| --- | --- |

(19)

Az FTP-ben foglaltaknak megfelelően az EOU- vagy SEZ-státusszal rendelkező vállalkozásokkal szemben támasztott alapvető követelmény, hogy nettó devizanyereséget érjenek el, azaz a referencia-időszakban (5 év) kivitelük összértéke haladja meg az általuk importált áruk összértékét.

| (20) | Az EOUS/SEZS rendszerekbe tartozó egységek az alábbi engedményekre jogosultak:






  i. | mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyasztási cikkek) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van; |
| --- | --- | --- |

(20)

Az EOUS/SEZS rendszerekbe tartozó egységek az alábbi engedményekre jogosultak:

i.

mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyasztási cikkek) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;

| ii. | mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól; |
| --- | --- |

ii.

mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;

| iii. | a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése; |
| --- | --- |

iii.

a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése;

| iv. | a nem termékspecifikus vámtételek (ún. „all industry rates”) visszatérítése a belföldi olajtársaságoktól beszerzett fűtőolaj esetében; |
| --- | --- |

iv.

a nem termékspecifikus vámtételek (ún. „all industry rates”) visszatérítése a belföldi olajtársaságoktól beszerzett fűtőolaj esetében;

| v. | lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a késztermék esetében alkalmazandó vámok megfizetése mellett, ami kivételt jelent az alól az általános követelmény alól, melynek értelmében valamennyi terméket külföldön kell értékesíteni; |
| --- | --- |

v.

lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a késztermék esetében alkalmazandó vámok megfizetése mellett, ami kivételt jelent az alól az általános követelmény alól, melynek értelmében valamennyi terméket külföldön kell értékesíteni;

| vi. | a jövedelemadóról szóló törvény 10A. vagy 10B. szakasza alapján mentesség az exporteladásokból befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított 10 éven át, de legkésőbb 2010-ig; |
| --- | --- |

vi.

a jövedelemadóról szóló törvény 10A. vagy 10B. szakasza alapján mentesség az exporteladásokból befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított 10 éven át, de legkésőbb 2010-ig;

| vii. | lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen. |
| --- | --- |

vii.

lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen.

| (21) | Jóllehet a két rendszer által biztosított engedmények igen hasonlók, van köztük néhány különbség. Például csak az exportorientált egységek részesülhetnek belföldi eladásaik után 50 %-os vámcsökkentésben; a különleges gazdasági övezetekben a belföldi értékesítés után 100 %-os vámot kell fizetni. Az exportorientált egységek akár teljes forgalmuk 50 %-át is értékesíthetik az említett vámcsökkentés mellett belföldön. |
| --- | --- |

(21)

Jóllehet a két rendszer által biztosított engedmények igen hasonlók, van köztük néhány különbség. Például csak az exportorientált egységek részesülhetnek belföldi eladásaik után 50 %-os vámcsökkentésben; a különleges gazdasági övezetekben a belföldi értékesítés után 100 %-os vámot kell fizetni. Az exportorientált egységek akár teljes forgalmuk 50 %-át is értékesíthetik az említett vámcsökkentés mellett belföldön.

| (22) | Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, melyek működését az indiai vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik. |
| --- | --- |

(22)

Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, melyek működését az indiai vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik.

| (23) | A törvény értelmében kötelesek teljes behozatalukról, az importált anyagok fogyasztásáról és felhasználásáról, valamint kivitelükről az előírt formában megfelelő elszámolást vezetni. Ezeket a dokumentumokat („negyedéves és éves beszámolók”) rendszeresen be kell nyújtani az illetékes hatóságoknak. |
| --- | --- |

(23)

A törvény értelmében kötelesek teljes behozatalukról, az importált anyagok fogyasztásáról és felhasználásáról, valamint kivitelükről az előírt formában megfelelő elszámolást vezetni. Ezeket a dokumentumokat („negyedéves és éves beszámolók”) rendszeresen be kell nyújtani az illetékes hatóságoknak.

| (24) | Mindazonáltal – a HOP I. 6.11.2. és 7.13.2. bekezdésének értelmében – (az EOU és a SEZ egységek) semmikor sem kötelezhetők arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendeljék a kapcsolódó kivitelt, más egységekhez történő átcsoportosítást, belföldi értékesítést vagy raktárkészleteket. |
| --- | --- |

(24)

Mindazonáltal – a HOP I. 6.11.2. és 7.13.2. bekezdésének értelmében – (az EOU és a SEZ egységek) semmikor sem kötelezhetők arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendeljék a kapcsolódó kivitelt, más egységekhez történő átcsoportosítást, belföldi értékesítést vagy raktárkészleteket.

| (25) | Belföldi értékesítés során az áruk feladása és nyilvántartásba vétele öntanúsítás alapján történik, az egyes tranzakciókkal kapcsolatos minden előzetes értesítés nélkül. Az EOU-k exportszállítmányainak feladási folyamatát vámtisztviselő/pénzügyőr felügyeli, aki állandó jelleggel az exportorientált egység területén látja el feladatát. A vállalat köteles a vámszabad területen dolgozó vámtiszt fizetését az indiai kormánynak megtéríteni. |
| --- | --- |

(25)

Belföldi értékesítés során az áruk feladása és nyilvántartásba vétele öntanúsítás alapján történik, az egyes tranzakciókkal kapcsolatos minden előzetes értesítés nélkül. Az EOU-k exportszállítmányainak feladási folyamatát vámtisztviselő/pénzügyőr felügyeli, aki állandó jelleggel az exportorientált egység területén látja el feladatát. A vállalat köteles a vámszabad területen dolgozó vámtiszt fizetését az indiai kormánynak megtéríteni.

| (26) | Ellenkező értelmű rendelkezés hiányában a különleges gazdasági övezetekbe tartozó egységekben folyó valamennyi tevékenység, beleértve a kivitelt és az áruk újbóli behozatalát öntanúsítás alapján történik, a HOP I. 7.29. bekezdésében foglaltaknak megfelelően. Ennélfogva a SEZ egységek exportszállítmányait a vámhatóságok nem ellenőrzik rendszeresen. |
| --- | --- |

(26)

Ellenkező értelmű rendelkezés hiányában a különleges gazdasági övezetekbe tartozó egységekben folyó valamennyi tevékenység, beleértve a kivitelt és az áruk újbóli behozatalát öntanúsítás alapján történik, a HOP I. 7.29. bekezdésében foglaltaknak megfelelően. Ennélfogva a SEZ egységek exportszállítmányait a vámhatóságok nem ellenőrzik rendszeresen.

| (27) | A vizsgált esetben a kérelmező az EOUS támogatási rendszert vette igénybe. Mivel a kérelmező a SEZS támogatási rendszert nem vette igénybe, e rendszer kiegyenlíthetőségét nem szükséges vizsgálni. A kérelmező annak érdekében vette igénybe az EOUS támogatási rendszert, hogy az importvámok fizetése alól mentességet élvezve nyersanyagokat és beruházási javakat importáljon, hogy jövedékiadó fizetése nélkül szerezzen be árukat belföldön, hogy forgalmiadó-visszatérítésben, s fűtőolaj-beszerzése kapcsán vámvisszatérítésben részesüljön, s végül, hogy termelése egy részét a belföldi piacon értékesítse. Így tehát a kérelmező élt a (20) preambulumbekezdés i–v. pontjában korábban ismertetett valamennyi kedvezménnyel. A kérelmező nem vette igénybe azt a kedvezményt, hogy az EOUS rendszerre vonatkozó rendelkezések értelmében jövedelemadó-fizetés alóli mentességben részesüljön (lásd: (53) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(27)

A vizsgált esetben a kérelmező az EOUS támogatási rendszert vette igénybe. Mivel a kérelmező a SEZS támogatási rendszert nem vette igénybe, e rendszer kiegyenlíthetőségét nem szükséges vizsgálni. A kérelmező annak érdekében vette igénybe az EOUS támogatási rendszert, hogy az importvámok fizetése alól mentességet élvezve nyersanyagokat és beruházási javakat importáljon, hogy jövedékiadó fizetése nélkül szerezzen be árukat belföldön, hogy forgalmiadó-visszatérítésben, s fűtőolaj-beszerzése kapcsán vámvisszatérítésben részesüljön, s végül, hogy termelése egy részét a belföldi piacon értékesítse. Így tehát a kérelmező élt a (20) preambulumbekezdés i–v. pontjában korábban ismertetett valamennyi kedvezménnyel. A kérelmező nem vette igénybe azt a kedvezményt, hogy az EOUS rendszerre vonatkozó rendelkezések értelmében jövedelemadó-fizetés alóli mentességben részesüljön (lásd: (53) preambulumbekezdés).

d)   Az EOUS-sel kapcsolatos következtetések

| (28) | Az a tény, hogy egy EOU egység két importvám (az ún. „alapvám” és a „különleges kiegészítő vám”) fizetése alól mentességben, továbbá forgalmiadó-visszatérítésben és a fűtőolaj-beszerzés kapcsán vámvisszatérítésben részesül, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Az indiai kormány lemond arról a bevételről, amely e rendszer hiányában az államháztartásba befolyna, s így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezményben részesíti a kérelmezőt, akinek fizetőképessége nem csökken, hiszen a rendes körülmények között esedékes adókat nem kell megfizetnie, és forgalmiadó-visszatérítésben is részesül. |
| --- | --- |

(28)

Az a tény, hogy egy EOU egység két importvám (az ún. „alapvám” és a „különleges kiegészítő vám”) fizetése alól mentességben, továbbá forgalmiadó-visszatérítésben és a fűtőolaj-beszerzés kapcsán vámvisszatérítésben részesül, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Az indiai kormány lemond arról a bevételről, amely e rendszer hiányában az államháztartásba befolyna, s így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezményben részesíti a kérelmezőt, akinek fizetőképessége nem csökken, hiszen a rendes körülmények között esedékes adókat nem kell megfizetnie, és forgalmiadó-visszatérítésben is részesül.

| (29) | A jövedéki adó és az ún. „kiegészítő vám” (a jövedéki adó importvám-megfelelője) befizetése alóli mentesség miatt azonban az államháztartás nem esik el semmilyen egyébként esedékes bevételtől. A befizetett jövedéki adó és kiegészítő vám a befizető jövőbeli vámtartozásainak hiteleként is felhasználható (az ún. „CENVAT-mechanizmus”). Ezért ezek a vámok nem véglegesek. A CENVAT-hitel révén a vállalat csak a hozzáadott érték vonatkozásában fizet végleges adót, a gyártás során felhasznált anyagok vonatkozásában nem. |
| --- | --- |

(29)

A jövedéki adó és az ún. „kiegészítő vám” (a jövedéki adó importvám-megfelelője) befizetése alóli mentesség miatt azonban az államháztartás nem esik el semmilyen egyébként esedékes bevételtől. A befizetett jövedéki adó és kiegészítő vám a befizető jövőbeli vámtartozásainak hiteleként is felhasználható (az ún. „CENVAT-mechanizmus”). Ezért ezek a vámok nem véglegesek. A CENVAT-hitel révén a vállalat csak a hozzáadott érték vonatkozásában fizet végleges adót, a gyártás során felhasznált anyagok vonatkozásában nem.

| (30) | Következésképp csak az alapvám és a különleges kiegészítő vám befizetése alóli mentesség, a forgalmiadó-visszatérítés és a fűtőolaj-beszerzés kapcsán biztosított vámvisszatérítés minősül támogatásnak az alaprendelet 2. cikke értelmében. Ezek a támogatások a törvény értelmében az exportteljesítménytől függnek, s ezáltal egyedinek és az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint kiegyenlíthetőnek minősülnek. Az FTP 6.1. bekezdésének megfelelően az ösztönzőkben való részesülés alapfeltétele az EOU-k azon célkitűzése, hogy termékeiket külföldön értékesítsék. |
| --- | --- |

(30)

Következésképp csak az alapvám és a különleges kiegészítő vám befizetése alóli mentesség, a forgalmiadó-visszatérítés és a fűtőolaj-beszerzés kapcsán biztosított vámvisszatérítés minősül támogatásnak az alaprendelet 2. cikke értelmében. Ezek a támogatások a törvény értelmében az exportteljesítménytől függnek, s ezáltal egyedinek és az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint kiegyenlíthetőnek minősülnek. Az FTP 6.1. bekezdésének megfelelően az ösztönzőkben való részesülés alapfeltétele az EOU-k azon célkitűzése, hogy termékeiket külföldön értékesítsék.

| (31) | Ezek a támogatások nem tekinthetők az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében engedélyezett vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő visszatérítési rendszernek. Nem felelnek meg az alaprendelet I. mellékletében (h) és i) pont), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és a vonatkozó szabályok) és III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmények meghatározása és a vonatkozó szabályok) lefektetett szigorú szabályoknak. |
| --- | --- |

(31)

Ezek a támogatások nem tekinthetők az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében engedélyezett vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő visszatérítési rendszernek. Nem felelnek meg az alaprendelet I. mellékletében (h) és i) pont), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és a vonatkozó szabályok) és III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmények meghatározása és a vonatkozó szabályok) lefektetett szigorú szabályoknak.

| (32) | Azokban az esetekben, amikor a forgalmiadó-visszatérítéssel és az importvám befizetése alóli mentességgel kapcsolatos rendelkezéseket a vállalatok beruházási javak beszerzésére használják fel, a rendelkezések már nem felelnek meg az engedélyezett vám-visszatérítési rendszerekre vonatkozó szabályoknak, mivel az árukat nem használják fel a gyártási folyamatban, ellentétben az I. melléklet h) pontjának (forgalmiadó-visszatérítés) és i) pontjának (importvámok elengedése) rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(32)

Azokban az esetekben, amikor a forgalmiadó-visszatérítéssel és az importvám befizetése alóli mentességgel kapcsolatos rendelkezéseket a vállalatok beruházási javak beszerzésére használják fel, a rendelkezések már nem felelnek meg az engedélyezett vám-visszatérítési rendszerekre vonatkozó szabályoknak, mivel az árukat nem használják fel a gyártási folyamatban, ellentétben az I. melléklet h) pontjának (forgalmiadó-visszatérítés) és i) pontjának (importvámok elengedése) rendelkezéseivel.

| (33) | Ezenkívül, és a rendszer révén igényelhető egyéb kedvezményekkel összefüggésben megállapítást nyert, hogy az indiai kormánynak nincs birtokában olyan hatékony ellenőrző rendszer vagy eljárás, melynek segítségével meggyőződhetne arról, hogy az exporttermék előállításához szükséges, vámmentesen beszerzett vagy forgalmiadó-visszatérítésben, illetve fűtőolaj esetében vámvisszatérítésben részesített anyagokat a kérdéses vállalat a gyártási folyamat során valóban felhasználta, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének (II)(4) bekezdése, illetve a helyettesítő visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének (II)(2) bekezdése). |
| --- | --- |

(33)

Ezenkívül, és a rendszer révén igényelhető egyéb kedvezményekkel összefüggésben megállapítást nyert, hogy az indiai kormánynak nincs birtokában olyan hatékony ellenőrző rendszer vagy eljárás, melynek segítségével meggyőződhetne arról, hogy az exporttermék előállításához szükséges, vámmentesen beszerzett vagy forgalmiadó-visszatérítésben, illetve fűtőolaj esetében vámvisszatérítésben részesített anyagokat a kérdéses vállalat a gyártási folyamat során valóban felhasználta, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének (II)(4) bekezdése, illetve a helyettesítő visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének (II)(2) bekezdése).

| (34) | Az exportorientált egységek termelésük jelentős hányadát, éves forgalmuk akár 50 %-át is értékesíthetik belföldön. Ennélfogva nincs olyan törvényi rendelkezés, mely előírná a gyártás révén előállított termék teljes mennyiségének kivitelét. Továbbá – az öntanúsítási eljárás következtében – ezek a belföldi tranzakciók a kormányzati tisztviselők felügyelete és ellenőrzése nélkül zajlanak le. Következésképp az exportorientált egységek vámszabad létesítményei részben, legalábbis, nem állnak az indiai hatóságok fizikai ellenőrzése alatt. Ezáltal azonban még fontosabbá válnak az egyéb ellenőrzési pontok, elsősorban a gyártáshoz vámmentesen beszerzett anyagok és az előállított exporttermékek közötti kapcsolat vizsgálata annak érdekében, hogy az ellenőrző rendszer vám-visszatérítési ellenőrző rendszernek minősüljön. |
| --- | --- |

(34)

Az exportorientált egységek termelésük jelentős hányadát, éves forgalmuk akár 50 %-át is értékesíthetik belföldön. Ennélfogva nincs olyan törvényi rendelkezés, mely előírná a gyártás révén előállított termék teljes mennyiségének kivitelét. Továbbá – az öntanúsítási eljárás következtében – ezek a belföldi tranzakciók a kormányzati tisztviselők felügyelete és ellenőrzése nélkül zajlanak le. Következésképp az exportorientált egységek vámszabad létesítményei részben, legalábbis, nem állnak az indiai hatóságok fizikai ellenőrzése alatt. Ezáltal azonban még fontosabbá válnak az egyéb ellenőrzési pontok, elsősorban a gyártáshoz vámmentesen beszerzett anyagok és az előállított exporttermékek közötti kapcsolat vizsgálata annak érdekében, hogy az ellenőrző rendszer vám-visszatérítési ellenőrző rendszernek minősüljön.

| (35) | Az ellenőrző rendszerbe épített további lépések vonatkozásában emlékeztetni kell arra, hogy a (24) preambulumbekezdésben megfogalmazottaknak megfelelően az EOU-k már de jure nem kötelezhetők semmikor sem arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendeljék a kapcsolódó előállított termék rendeltetését. Azonban csak az ilyen szállítmány-ellenőrzések révén juthatnának az indiai hatóságok a felhasznált anyagok végső rendeltetése tekintetében azon információk birtokába, melyek ahhoz szükségesek, hogy ellenőrizzék: a vámmentességek, forgalmiadó-visszatérítések és a fűtőolaj esetében biztosított vámvisszatérítések nem haladják meg az exportértékesítésre felhasznált anyagok mennyiségét. A belföldi értékesítések után önbevallás alapján készített havi adóbevallás, melyet az indiai hatóságok rendszeresen ellenőriznek, e célra nem elegendő. Azok a vállalati belső rendszerek – pl. a tételadatlap-rendszer –, melyek működtetése az FTP értelmében jogilag nem kötelező a vállalat számára, szintén nem tudják pótolni azokat a kulcsfontosságú követelményeket, melyek ahhoz szükségesek, hogy az ellenőrző rendszer vám-visszatérítési ellenőrző rendszernek minősülhessen. Ezenkívül a vám-visszatérítési ellenőrző rendszer kialakítását és működését a kormánynak kell biztosítania; nem szabad az egyes érintett vállalatok vezetőségének belátására bízni az információs rendszerek létrehozását. Következésképp megállapítást nyert, hogy az indiai FTP nem írja elő egyértelműen, hogy az exportorientált egységek a gyártáshoz felhasznált anyagok és az előállított termék közötti kapcsolatot nyilvántartsák, az indiai kormány pedig nem léptetett életbe hatékony ellenőrző mechanizmust annak érdekében, hogy megállapítsa, a vállalat a gyártási folyamat során mely anyagokat használta fel, és milyen mennyiségben. |
| --- | --- |

(35)

Az ellenőrző rendszerbe épített további lépések vonatkozásában emlékeztetni kell arra, hogy a (24) preambulumbekezdésben megfogalmazottaknak megfelelően az EOU-k már de jure nem kötelezhetők semmikor sem arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendeljék a kapcsolódó előállított termék rendeltetését. Azonban csak az ilyen szállítmány-ellenőrzések révén juthatnának az indiai hatóságok a felhasznált anyagok végső rendeltetése tekintetében azon információk birtokába, melyek ahhoz szükségesek, hogy ellenőrizzék: a vámmentességek, forgalmiadó-visszatérítések és a fűtőolaj esetében biztosított vámvisszatérítések nem haladják meg az exportértékesítésre felhasznált anyagok mennyiségét. A belföldi értékesítések után önbevallás alapján készített havi adóbevallás, melyet az indiai hatóságok rendszeresen ellenőriznek, e célra nem elegendő. Azok a vállalati belső rendszerek – pl. a tételadatlap-rendszer –, melyek működtetése az FTP értelmében jogilag nem kötelező a vállalat számára, szintén nem tudják pótolni azokat a kulcsfontosságú követelményeket, melyek ahhoz szükségesek, hogy az ellenőrző rendszer vám-visszatérítési ellenőrző rendszernek minősülhessen. Ezenkívül a vám-visszatérítési ellenőrző rendszer kialakítását és működését a kormánynak kell biztosítania; nem szabad az egyes érintett vállalatok vezetőségének belátására bízni az információs rendszerek létrehozását. Következésképp megállapítást nyert, hogy az indiai FTP nem írja elő egyértelműen, hogy az exportorientált egységek a gyártáshoz felhasznált anyagok és az előállított termék közötti kapcsolatot nyilvántartsák, az indiai kormány pedig nem léptetett életbe hatékony ellenőrző mechanizmust annak érdekében, hogy megállapítsa, a vállalat a gyártási folyamat során mely anyagokat használta fel, és milyen mennyiségben.

| (36) | Ezenfelül az indiai kormány a ténylegesen felhasznált anyagok tekintetében nem végzett további vizsgálatot, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. mellékletének (II)(5) bekezdése és III. mellékletének (II)(3) bekezdése), továbbá azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet vámelengedés. |
| --- | --- |

(36)

Ezenfelül az indiai kormány a ténylegesen felhasznált anyagok tekintetében nem végzett további vizsgálatot, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. mellékletének (II)(5) bekezdése és III. mellékletének (II)(3) bekezdése), továbbá azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet vámelengedés.

| (37) | E megállapításokra adott válaszában a kérelmező azzal érvelt, hogy esetében a vizsgálatot nem ugyanolyan módon folytatták le, mint az exportorientált egységek eredeti vizsgálata során, ellentétben az alaprendelet 22. cikke (4) bekezdésében foglaltakkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat során az exportőrök bizonyítékkal igazolták, hogy nem részesültek többlet vámelengedésben, ezért az EOUS-be tartozó egységek esetében eredetileg nem került sor a nyersanyagbeszerzések vámmentességének kiegyenlítésére. |
| --- | --- |

(37)

E megállapításokra adott válaszában a kérelmező azzal érvelt, hogy esetében a vizsgálatot nem ugyanolyan módon folytatták le, mint az exportorientált egységek eredeti vizsgálata során, ellentétben az alaprendelet 22. cikke (4) bekezdésében foglaltakkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat során az exportőrök bizonyítékkal igazolták, hogy nem részesültek többlet vámelengedésben, ezért az EOUS-be tartozó egységek esetében eredetileg nem került sor a nyersanyagbeszerzések vámmentességének kiegyenlítésére.

| (38) | A kérelmező azonban nem szolgált ilyen jellegű bizonyítékkal a vizsgált esetben. Ezzel összefüggésben arra is rá kell mutatni, hogy a kérelmező az érintett terméket belföldön is értékesítette, tehát a gyártáshoz vámmentesen beszerzett anyagokat nem feltétlenül használta fel teljes mértékben az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezenfelül az a tény, hogy az indiai jog értelmében az EOUS rendszerbe tartozó exportőrök nem kötelesek importszállítmányaikat és a kapcsolódó előállított terméket egymáshoz rendelni, kifejezetten olyan körülmény, melyet az eredeti vizsgálat nem állapított meg. Ezért a kérelmező esetében a rendszer vizsgálatára az alaprendelet 22. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban került sor, melyek értelmében minden új körülményt figyelembe kell venni. Következésképp megerősítést nyert e felülvizsgálat azon megállapítása, miszerint az EOUS nem minősül sem engedélyezett vám-visszatérítési rendszernek, sem engedélyezett helyettesítő visszatérítési rendszernek. |
| --- | --- |

(38)

A kérelmező azonban nem szolgált ilyen jellegű bizonyítékkal a vizsgált esetben. Ezzel összefüggésben arra is rá kell mutatni, hogy a kérelmező az érintett terméket belföldön is értékesítette, tehát a gyártáshoz vámmentesen beszerzett anyagokat nem feltétlenül használta fel teljes mértékben az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezenfelül az a tény, hogy az indiai jog értelmében az EOUS rendszerbe tartozó exportőrök nem kötelesek importszállítmányaikat és a kapcsolódó előállított terméket egymáshoz rendelni, kifejezetten olyan körülmény, melyet az eredeti vizsgálat nem állapított meg. Ezért a kérelmező esetében a rendszer vizsgálatára az alaprendelet 22. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban került sor, melyek értelmében minden új körülményt figyelembe kell venni. Következésképp megerősítést nyert e felülvizsgálat azon megállapítása, miszerint az EOUS nem minősül sem engedélyezett vám-visszatérítési rendszernek, sem engedélyezett helyettesítő visszatérítési rendszernek.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (39) | Engedélyezett vám-visszatérítési rendszer vagy helyettesítő visszatérítési rendszer hiányában – a fentiekkel összhangban – a kiegyenlíthető kedvezményt a felülvizsgálati időszakban biztosított következő három tétel képezi: a rendes körülmények között a behozatalt követően befizetendő teljes importvám (alapvám és különleges kiegészítő vám) elengedése, a forgalmiadó-visszatérítés és fűtőolaj esetében biztosított vámvisszatérítés. |
| --- | --- |

(39)

Engedélyezett vám-visszatérítési rendszer vagy helyettesítő visszatérítési rendszer hiányában – a fentiekkel összhangban – a kiegyenlíthető kedvezményt a felülvizsgálati időszakban biztosított következő három tétel képezi: a rendes körülmények között a behozatalt követően befizetendő teljes importvám (alapvám és különleges kiegészítő vám) elengedése, a forgalmiadó-visszatérítés és fűtőolaj esetében biztosított vámvisszatérítés.

| (40) | Ezzel kapcsolatban a kérelmező úgy érvelt, hogy a támogatás összegét, beleértve az egyszeri támogatásokkal kapcsolatos kamatkiigazításokat kizárólag a felülvizsgálati időszak azon hét hónapja alapján kellene kiszámítani, mely alatt a vállalat kereskedelmi tevékenységet végzett. Ha erre nincs mód, azt kérelmezte, hogy a számítás alapjául egyedül az a 10 hónapot felölelő szakasz szolgáljon, melynek során a vállalat próbagyártást végez. |
| --- | --- |

(40)

Ezzel kapcsolatban a kérelmező úgy érvelt, hogy a támogatás összegét, beleértve az egyszeri támogatásokkal kapcsolatos kamatkiigazításokat kizárólag a felülvizsgálati időszak azon hét hónapja alapján kellene kiszámítani, mely alatt a vállalat kereskedelmi tevékenységet végzett. Ha erre nincs mód, azt kérelmezte, hogy a számítás alapjául egyedül az a 10 hónapot felölelő szakasz szolgáljon, melynek során a vállalat próbagyártást végez.

| (41) | Az alaprendelet 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján kell kiszámítani. Ugyanezzel a rendelkezéssel, valamint az Európai Közösség szokásos gyakorlatával összhangban, a Bizottság a felülvizsgálati időszak céljára egy 12 hónapos időszakot jelölt ki, s a megállapítások erre az időszakra vonatkoznak. Az alaprendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, melynek értelmében a vállalatok esetében nem kell figyelembe venni a felfutási időszakot. Ennélfogva a kérelmező kérelme elutasításban részesült. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján kell kiszámítani. Ugyanezzel a rendelkezéssel, valamint az Európai Közösség szokásos gyakorlatával összhangban, a Bizottság a felülvizsgálati időszak céljára egy 12 hónapos időszakot jelölt ki, s a megállapítások erre az időszakra vonatkoznak. Az alaprendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, melynek értelmében a vállalatok esetében nem kell figyelembe venni a felfutási időszakot. Ennélfogva a kérelmező kérelme elutasításban részesült.

i.   Importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alóli mentesség és forgalmiadó-visszatérítés a nyersanyagok esetében

| (42) | A kérelmezőnek juttatott támogatás értékének kiszámítására a felülvizsgálati időszak során vizsgált alábbi három tétel alapján került sor: az importált anyagokra kivetett és elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám), az igénybe vehető forgalmiadó-visszatérítés, valamint a fűtőolaj esetében igényelhető vámvisszatérítés. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták az összegből a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget vetítették ki a megfelelő nevezőre, a kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így megállapított támogatási kulcs 12,6 % volt. |
| --- | --- |

(42)

A kérelmezőnek juttatott támogatás értékének kiszámítására a felülvizsgálati időszak során vizsgált alábbi három tétel alapján került sor: az importált anyagokra kivetett és elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám), az igénybe vehető forgalmiadó-visszatérítés, valamint a fűtőolaj esetében igényelhető vámvisszatérítés. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták az összegből a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget vetítették ki a megfelelő nevezőre, a kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így megállapított támogatási kulcs 12,6 % volt.

| (43) | Ezzel összefüggésben a kérelmező kifejezte azon igényét, hogy a támogatási összegnek csak a közvetlenül az érintett terméknek tulajdonítható hányada szolgáljon számlálóul. A kérelmező gyárt az érintett terméknél kisebb viszkozitású PET-et is kis mennyiségben, továbbá köztes terméket, azaz amorf PET-szálakat, s ezek a termékek nem tartoznak a vizsgálat tárgyát képező termékkörbe. A kérelmező a támogatási összeg arányos hányadának kiszámítását javasolta annak alapján, ahogy az érintett termék forgalma aránylik a teljes forgalomhoz. |
| --- | --- |

(43)

Ezzel összefüggésben a kérelmező kifejezte azon igényét, hogy a támogatási összegnek csak a közvetlenül az érintett terméknek tulajdonítható hányada szolgáljon számlálóul. A kérelmező gyárt az érintett terméknél kisebb viszkozitású PET-et is kis mennyiségben, továbbá köztes terméket, azaz amorf PET-szálakat, s ezek a termékek nem tartoznak a vizsgálat tárgyát képező termékkörbe. A kérelmező a támogatási összeg arányos hányadának kiszámítását javasolta annak alapján, ahogy az érintett termék forgalma aránylik a teljes forgalomhoz.

| (44) | Meg kell azonban jegyezni, hogy a gyártás során felhasznált különböző anyagokat nem lehet egyértelműen sem az érintett termékkel, sem az alacsonyabb viszkozitású PET-tel, sem pedig a köztes termékkel megfeleltetni, mert ugyanazokból az alapanyagokból e három terméktípus bármelyikét elő lehet állítani. Továbbá, ahogyan arra a (32)–(38) preambulumbekezdés korábban rámutatott, a gyártás során felhasznált anyagok végső rendeltetésének megfelelő ellenőrzéséről nem gondoskodtak. Ilyen esetekben – összhangban az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével – az érintett terméknek tulajdonítható támogatási összeg megállapítása érdekében a számláló és a nevező meghatározására egyaránt a kérelmező teljes termékskálája alapján került sor. A kérelmező nem bizonyította, hogy bármely más módszer alkalmazása pontosabb eredményre vezetne. Különösen fontos e tekintetben rámutatni, hogy a nevezőt – még a kérelem kedvező elbírálása esetén is – arányosan csökkenteni kellene, ami azonos végeredményt biztosítana. |
| --- | --- |

(44)

Meg kell azonban jegyezni, hogy a gyártás során felhasznált különböző anyagokat nem lehet egyértelműen sem az érintett termékkel, sem az alacsonyabb viszkozitású PET-tel, sem pedig a köztes termékkel megfeleltetni, mert ugyanazokból az alapanyagokból e három terméktípus bármelyikét elő lehet állítani. Továbbá, ahogyan arra a (32)–(38) preambulumbekezdés korábban rámutatott, a gyártás során felhasznált anyagok végső rendeltetésének megfelelő ellenőrzéséről nem gondoskodtak. Ilyen esetekben – összhangban az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével – az érintett terméknek tulajdonítható támogatási összeg megállapítása érdekében a számláló és a nevező meghatározására egyaránt a kérelmező teljes termékskálája alapján került sor. A kérelmező nem bizonyította, hogy bármely más módszer alkalmazása pontosabb eredményre vezetne. Különösen fontos e tekintetben rámutatni, hogy a nevezőt – még a kérelem kedvező elbírálása esetén is – arányosan csökkenteni kellene, ami azonos végeredményt biztosítana.

ii.   A beruházási javakra kivetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alóli mentesség

| (45) | A nyersanyagoktól eltérően a beruházási javak fizikailag nem épülnek be a késztermékbe. Az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a vizsgált vállalatnak nyújtott kedvezmény kiszámítása az importált beruházási javakra kivetett és be nem fizetett importvám összege alapján történt, olyan időszakra kivetítve, amely megfelel az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakának az érintett termékkel kapcsolatos gazdasági ágazatban (18,465 év); az így kapott amortizációs kulcs felkerekített értéke 5,42 %. Ezt követően sor került a fenti módon kiszámított és a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető összeg kiigazítására: az ezen időszakra eső kamatok hozzáadása azt a célt szolgálta, hogy az összeg tükrözze a kedvezmény értékének időbeli alakulását, s így lehetővé váljon annak az összkedvezménynek a meghatározása, amelyben a kedvezményezett a vizsgált támogatási rendszer révén részesült. A hozzáadott kamat kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatláb alapján történt. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat levonták a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így megállapított támogatási kulcs 0,9 % volt. |
| --- | --- |

(45)

A nyersanyagoktól eltérően a beruházási javak fizikailag nem épülnek be a késztermékbe. Az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a vizsgált vállalatnak nyújtott kedvezmény kiszámítása az importált beruházási javakra kivetett és be nem fizetett importvám összege alapján történt, olyan időszakra kivetítve, amely megfelel az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakának az érintett termékkel kapcsolatos gazdasági ágazatban (18,465 év); az így kapott amortizációs kulcs felkerekített értéke 5,42 %. Ezt követően sor került a fenti módon kiszámított és a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető összeg kiigazítására: az ezen időszakra eső kamatok hozzáadása azt a célt szolgálta, hogy az összeg tükrözze a kedvezmény értékének időbeli alakulását, s így lehetővé váljon annak az összkedvezménynek a meghatározása, amelyben a kedvezményezett a vizsgált támogatási rendszer révén részesült. A hozzáadott kamat kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatláb alapján történt. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat levonták a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így megállapított támogatási kulcs 0,9 % volt.

| (46) | A fentiekkel kapcsolatban a kérelmező azt kérelmezte, hogy esetében 18,93 éves egyedi, vállalatspecifikus értékcsökkenési időszak kerüljön megállapításra a helyett a 18,465 év helyett, mely az eredetileg meghatározott értékcsökkenési időszak és a 18,93 év átlaga. Továbbá azt állította, hogy az általa megadott egyedi értékcsökkenési időszak tükrözi a jelenleg Indiában az érintett gazdasági ágazatban szokásos értékcsökkenési időszak hosszát. |
| --- | --- |

(46)

A fentiekkel kapcsolatban a kérelmező azt kérelmezte, hogy esetében 18,93 éves egyedi, vállalatspecifikus értékcsökkenési időszak kerüljön megállapításra a helyett a 18,465 év helyett, mely az eredetileg meghatározott értékcsökkenési időszak és a 18,93 év átlaga. Továbbá azt állította, hogy az általa megadott egyedi értékcsökkenési időszak tükrözi a jelenleg Indiában az érintett gazdasági ágazatban szokásos értékcsökkenési időszak hosszát.

| (47) | Mindazonáltal, a fent említettekkel összhangban, az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kérdéses gazdasági ágazat esetében a szokásos, azaz átlagos értékcsökkenési időszakot kell figyelembe venni, és nem valamely vállalatspecifikus időszakot. Továbbá a kérelmező nem bizonyította, hogy az érintett közösségi gazdasági ágazat esetében a szokásos értékcsökkenési időszak általánosan megnövekedett volna. Kérelme ezért elutasításban részesült. |
| --- | --- |

(47)

Mindazonáltal, a fent említettekkel összhangban, az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kérdéses gazdasági ágazat esetében a szokásos, azaz átlagos értékcsökkenési időszakot kell figyelembe venni, és nem valamely vállalatspecifikus időszakot. Továbbá a kérelmező nem bizonyította, hogy az érintett közösségi gazdasági ágazat esetében a szokásos értékcsökkenési időszak általánosan megnövekedett volna. Kérelme ezért elutasításban részesült.

| (48) | A fentieken túl a kérelmező azzal érvelt, hogy a támogatási összeg kiszámítása során az amortizációs kulcsot nem kellett volna felkerekíteni. |
| --- | --- |

(48)

A fentieken túl a kérelmező azzal érvelt, hogy a támogatási összeg kiszámítása során az amortizációs kulcsot nem kellett volna felkerekíteni.

| (49) | Rá kell azonban mutatni, hogy a felkerekítés nem befolyásolja a végeredményt, ezért a fenti megállapítás nem bír jelentőséggel. |
| --- | --- |

(49)

Rá kell azonban mutatni, hogy a felkerekítés nem befolyásolja a végeredményt, ezért a fenti megállapítás nem bír jelentőséggel.

| (50) | Következésképp, az EOUS vonatkozásában a kérelmező esetében megállapított teljes támogatási kulcs 13,5 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(50)

Következésképp, az EOUS vonatkozásában a kérelmező esetében megállapított teljes támogatási kulcs 13,5 %-ot tesz ki.

2.2.   EREDETILEG VIZSGÁLT, ÁM A VÁLLALAT ÁLTAL NEM HASZNÁLT RENDSZEREK

2.2.1.   Behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)

| (51) | A kérelmező nem vett igénybe kedvezményeket a DEBS támogatási rendszer révén. |
| --- | --- |

(51)

A kérelmező nem vett igénybe kedvezményeket a DEBS támogatási rendszer révén.

2.2.2.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods scheme, a továbbiakban: EPCGS)

| (52) | Megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem importált beruházási javakat az EPCGS keretében, és ennélfogva nem vette igénybe a rendszer által biztosított támogatást. |
| --- | --- |

(52)

Megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem importált beruházási javakat az EPCGS keretében, és ennélfogva nem vette igénybe a rendszer által biztosított támogatást.

2.2.3.   Jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere (Income Tax Exemption Scheme)

| (53) | Megállapítást nyert, hogy a kérelmező – megadóztatható nyereség hiányában – nem részesült a felülvizsgálati időszak során az 1961. évi, jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján jövedelemadó-fizetési mentességben. |
| --- | --- |

(53)

Megállapítást nyert, hogy a kérelmező – megadóztatható nyereség hiányában – nem részesült a felülvizsgálati időszak során az 1961. évi, jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján jövedelemadó-fizetési mentességben.

2.3.   EGYÉB, A VÁLLALAT ÁLTAL AZ ÉRINTETT TERMÉK VONATKOZÁSÁBAN HASZNÁLT, KIEGYENLÍTHETŐNEK MINŐSÜLŐ RENDSZEREK

2.3.1.   Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)

a)   Jogalap

| (54) | Az ECS a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi indiai törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek lehetővé teszik az Indiai Központi Jegybank számára, hogy a kereskedelmi bankok felé az exporthitelek területén utasítási joggal éljen. |
| --- | --- |

(54)

Az ECS a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi indiai törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek lehetővé teszik az Indiai Központi Jegybank számára, hogy a kereskedelmi bankok felé az exporthitelek területén utasítási joggal éljen.

| (55) | A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No. 35/04.02.02/2004-05” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No. 27/04.02.02/2004-05” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld. |
| --- | --- |

(55)

A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No. 35/04.02.02/2004-05” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No. 27/04.02.02/2004-05” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.

b)   Jogosultság

| (56) | Ezt a rendszert gyártó-exportőrök és exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. |
| --- | --- |

(56)

Ezt a rendszert gyártó-exportőrök és exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (57) | Ennek a rendszernek a keretében a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában az Indiai Központi Jegybank kötelező maximális kamatlábat állapít meg indiai rúpiában és devizában egyaránt, „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(57)

Ennek a rendszernek a keretében a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában az Indiai Központi Jegybank kötelező maximális kamatlábat állapít meg indiai rúpiában és devizában egyaránt, „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (58) | Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, melyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. Ezzel összefüggésben a rúpiában nyújtott exporthitelről szóló körrendelet rámutat arra, hogy „az exportőröknek e körrendelet rendelkezéseinek megfelelően nyújtott hitelek kamatplafonja, mely alacsonyabb, mint a többi hitelfelvevő számára rendes körülmények között megállapított maximális hitelkamat, e tekintetben kedvezményesnek minősül”. |
| --- | --- |

(58)

Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, melyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. Ezzel összefüggésben a rúpiában nyújtott exporthitelről szóló körrendelet rámutat arra, hogy „az exportőröknek e körrendelet rendelkezéseinek megfelelően nyújtott hitelek kamatplafonja, mely alacsonyabb, mint a többi hitelfelvevő számára rendes körülmények között megállapított maximális hitelkamat, e tekintetben kedvezményesnek minősül”.

| (59) | Az Indiai Központi Jegybank körrendeleteinek köszönhetően a kérelmező – a készpénzhitelei után fizetendő kamathoz képest – kedvezményes kamat mellett vehetett fel ECS-hitelt. |
| --- | --- |

(59)

Az Indiai Központi Jegybank körrendeleteinek köszönhetően a kérelmező – a készpénzhitelei után fizetendő kamathoz képest – kedvezményes kamat mellett vehetett fel ECS-hitelt.

d)   Az ECS-sel kapcsolatos következtetések

| (60) | Az Indiai Központi Jegybank (55) preambulumbekezdésben említett körrendeletei által az ECS-hitelek vonatkozásában megállapított kedvezményes kamatok révén a kedvezményezett kamatköltségei csökkentek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest, s ez az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezménynek minősül. Továbbá annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatás létrehozása sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmében nem jár költséggel az államháztartás számára, azaz az indiai kormánynak nem kell a kereskedelmi bankok kamatveszteségét megtéríteni; a támogatáshoz csupán kormányzati rendelkezésre van szükség, mely előírja az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjában ismertetett feladatok végrehajtását. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, s ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül. Az intézmény 100 %-ban állami tulajdon, közérdekű, pl. monetáris politikai célokat szolgál, s vezetőségét az indiai kormány nevezi ki. Az Indiai Központi Jegybank magánjogi szervek felett rendelkezik annyiban, amennyiben a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy: i. a jegybank körrendeleteinek rendelkezései értelmében az exporthitelek vonatkozásában kamatplafont alkalmazzanak, illetve ii. a jegybank rendelkezéseinek megfelelően nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák. Ezáltal arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy ellássák az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett feladatokat, a vizsgált esetben nyújtsanak hitelt kedvezményes exportfinanszírozás formájában. A pénzeszközök hitelek formájában megvalósuló ilyen közvetlen átutalása, melyre csak meghatározott feltételek esetén kerül sor, rendes körülmények között a kormány feladata, és ez a gyakorlat – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében – gyakorlatilag nem különbözik a kormányok által követett szokásos gyakorlattól. Ez a támogatás továbbá egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, s ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(60)

Az Indiai Központi Jegybank (55) preambulumbekezdésben említett körrendeletei által az ECS-hitelek vonatkozásában megállapított kedvezményes kamatok révén a kedvezményezett kamatköltségei csökkentek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest, s ez az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezménynek minősül. Továbbá annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatás létrehozása sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmében nem jár költséggel az államháztartás számára, azaz az indiai kormánynak nem kell a kereskedelmi bankok kamatveszteségét megtéríteni; a támogatáshoz csupán kormányzati rendelkezésre van szükség, mely előírja az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjában ismertetett feladatok végrehajtását. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, s ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül. Az intézmény 100 %-ban állami tulajdon, közérdekű, pl. monetáris politikai célokat szolgál, s vezetőségét az indiai kormány nevezi ki. Az Indiai Központi Jegybank magánjogi szervek felett rendelkezik annyiban, amennyiben a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy: i. a jegybank körrendeleteinek rendelkezései értelmében az exporthitelek vonatkozásában kamatplafont alkalmazzanak, illetve ii. a jegybank rendelkezéseinek megfelelően nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák. Ezáltal arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy ellássák az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett feladatokat, a vizsgált esetben nyújtsanak hitelt kedvezményes exportfinanszírozás formájában. A pénzeszközök hitelek formájában megvalósuló ilyen közvetlen átutalása, melyre csak meghatározott feltételek esetén kerül sor, rendes körülmények között a kormány feladata, és ez a gyakorlat – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében – gyakorlatilag nem különbözik a kormányok által követett szokásos gyakorlattól. Ez a támogatás továbbá egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, s ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (61) | A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, melyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így megállapított ECS támogatási kulcs mértéke 0,4 %. |
| --- | --- |

(61)

A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, melyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így megállapított ECS támogatási kulcs mértéke 0,4 %.

2.3.2.   Nyugat-bengáli ösztönzési rendszer (West Bengal Incentive Scheme, a továbbiakban: WBIS)

| (62) | A WBIS részletes ismertetése a nyugat-bengáli kormány kereskedelmi és ipari minisztériumának 1999. június 22-i 588-CI/H. számú értesítésében található („WBIS 1999”), melynek helyébe legutóbb a 2004. március 24-i 134-CI/O/Incentive/17/03/I. számú értesítés lépett („WBIS 2004”). A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező a rendszer révén elhanyagolható mértékű kedvezményben részesült, ezért a WBIS további vizsgálatára nem került sor. |
| --- | --- |

(62)

A WBIS részletes ismertetése a nyugat-bengáli kormány kereskedelmi és ipari minisztériumának 1999. június 22-i 588-CI/H. számú értesítésében található („WBIS 1999”), melynek helyébe legutóbb a 2004. március 24-i 134-CI/O/Incentive/17/03/I. számú értesítés lépett („WBIS 2004”). A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező a rendszer révén elhanyagolható mértékű kedvezményben részesült, ezért a WBIS további vizsgálatára nem került sor.

3.   A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK TELJES ÖSSZEGE

| (63) | Tekintettel a fentiekben ismertetett támogatási rendszerekkel kapcsolatos végleges megállapításokra, a kérelmező esetében a kiegyenlíthető támogatási kulcsok a következőképpen alakulnak: | ECS | EOUS | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 0,4 % | 13,5 % | 13,9 % |

(63)

Tekintettel a fentiekben ismertetett támogatási rendszerekkel kapcsolatos végleges megállapításokra, a kérelmező esetében a kiegyenlíthető támogatási kulcsok a következőképpen alakulnak:

ECS

EOUS

Összesen

South Asian Petrochem Limited

0,4 %

13,5 %

13,9 %

E.   A FELÜLVIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA

| (64) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében a kiegyenlítő vámnak a kiegyenlíthető támogatások teljes összegénél kisebb összegnek kell lennie abban az esetben, ha ez az alacsonyabb vámösszeg elegendő az érintett közösségi gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez. Az eredeti vizsgálat során a kár megszüntetéséhez szükséges szintet általánosan 44,3 %-ban állapították meg, amely magasabb, mint a kérelmező esetében meghatározott támogatási kulcs. |
| --- | --- |

(64)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében a kiegyenlítő vámnak a kiegyenlíthető támogatások teljes összegénél kisebb összegnek kell lennie abban az esetben, ha ez az alacsonyabb vámösszeg elegendő az érintett közösségi gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez. Az eredeti vizsgálat során a kár megszüntetéséhez szükséges szintet általánosan 44,3 %-ban állapították meg, amely magasabb, mint a kérelmező esetében meghatározott támogatási kulcs.

| (65) | A felülvizsgálat során tett megállapítások alapján az az álláspont alakult ki, hogy a kérelmező által előállított és exportált érintett termék közösségi behozatalára kivetett kiegyenlítő vám szintjének meg kell felelnie a vállalat esetében megállapított 13,9 %-os egyedi támogatási szintnek. Mivel a 2603/2000/EK rendelet a kivetett vámot tonnánkénti összeg formájában határozta meg, a kérelmező vonatkozásában megállapított és fentiekben említett vámtarifa esetében is sor került annak konverziójára; az így megállapított konkrét összeg 106,5 EUR tonnánként. |
| --- | --- |

(65)

A felülvizsgálat során tett megállapítások alapján az az álláspont alakult ki, hogy a kérelmező által előállított és exportált érintett termék közösségi behozatalára kivetett kiegyenlítő vám szintjének meg kell felelnie a vállalat esetében megállapított 13,9 %-os egyedi támogatási szintnek. Mivel a 2603/2000/EK rendelet a kivetett vámot tonnánkénti összeg formájában határozta meg, a kérelmező vonatkozásában megállapított és fentiekben említett vámtarifa esetében is sor került annak konverziójára; az így megállapított konkrét összeg 106,5 EUR tonnánként.

| (66) | Következésképp a 2603/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(66)

Következésképp a 2603/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

F.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

| (67) | A kérelmező az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett az érintett termék Közösségbe irányuló kivitele vonatkozásában. |
| --- | --- |

(67)

A kérelmező az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett az érintett termék Közösségbe irányuló kivitele vonatkozásában.

| (68) | A Bizottság megvizsgálta, s elfogadhatónak ítélte a kötelezettségvállalást, mivel az a támogatás káros hatásainak megszüntetését eredményezné. Mivel pedig a vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatja, lehetővé válik a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete. Ezenfelül a termék jellege és a kérelmező értékesítési szerkezete alapján a Bizottság úgy véli, csekély annak a veszélye, hogy a kérelmező a vállalt kötelezettségek teljesítése alól kibújjon. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság megvizsgálta, s elfogadhatónak ítélte a kötelezettségvállalást, mivel az a támogatás káros hatásainak megszüntetését eredményezné. Mivel pedig a vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatja, lehetővé válik a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete. Ezenfelül a termék jellege és a kérelmező értékesítési szerkezete alapján a Bizottság úgy véli, csekély annak a veszélye, hogy a kérelmező a vállalt kötelezettségek teljesítése alól kibújjon.

| (69) | A vállalt kötelezettségek teljesítésének és hatékony felügyeletének biztosítása érdekében – a kötelezettségvállalásnak megfelelően történő szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem benyújtásakor – a vámmentesség biztosításának feltétele, hogy a kérelmező az érintett tagállam vámhatóságai részére olyan érvényes „kereskedelmi számlát” állítson ki, mely tartalmazza a 2603/2000/EK rendelet mellékletében feltüntetetett információkat. Ilyen számla hiányában, továbbá abban az esetben, ha a számla nem egyezik meg a vámhatóságnak bemutatott termékkel, a vállalt kötelezettség hatékony teljesítésének biztosítása érdekében a kérelmezőnek megfelelő kiegyenlítő vámtarifát kell fizetnie. |
| --- | --- |

(69)

A vállalt kötelezettségek teljesítésének és hatékony felügyeletének biztosítása érdekében – a kötelezettségvállalásnak megfelelően történő szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem benyújtásakor – a vámmentesség biztosításának feltétele, hogy a kérelmező az érintett tagállam vámhatóságai részére olyan érvényes „kereskedelmi számlát” állítson ki, mely tartalmazza a 2603/2000/EK rendelet mellékletében feltüntetetett információkat. Ilyen számla hiányában, továbbá abban az esetben, ha a számla nem egyezik meg a vámhatóságnak bemutatott termékkel, a vállalt kötelezettség hatékony teljesítésének biztosítása érdekében a kérelmezőnek megfelelő kiegyenlítő vámtarifát kell fizetnie.

| (70) | A vállalt kötelezettségek megszegése vagy a kötelezettségvállalás visszavonása esetén kiegyenlítő vám vethető ki az alaprendelet 13. cikkének (9) és (10) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(70)

A vállalt kötelezettségek megszegése vagy a kötelezettségvállalás visszavonása esetén kiegyenlítő vám vethető ki az alaprendelet 13. cikkének (9) és (10) bekezdése alapján.

G.   AZ INTÉZKEDÉSEK KÖZZÉTÉTELE ÉS IDŐTARTAMA

| (71) | A kérelmező és az indiai kormány tájékoztatásban részesült azokat az alapvető tényeket és megfontolásokat illetően, melyek alapján a 2603/2000/EK rendelet módosítására irányuló szándék megfogalmazódott, és lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Csak a kérelmező élt ezzel a lehetőséggel, elsősorban az EOUS vonatkozásában; észrevételeire a vonatkozó következtetések térnek ki a fenti 2.1.1. d) szakaszban, |
| --- | --- |

(71)

A kérelmező és az indiai kormány tájékoztatásban részesült azokat az alapvető tényeket és megfontolásokat illetően, melyek alapján a 2603/2000/EK rendelet módosítására irányuló szándék megfogalmazódott, és lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Csak a kérelmező élt ezzel a lehetőséggel, elsősorban az EOUS vonatkozásában; észrevételeire a vonatkozó következtetések térnek ki a fenti 2.1.1. d) szakaszban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2603/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| a) | Az 1. cikk (3) bekezdésében található, az indiai gyártókat felsoroló táblázatba a következőket kell beilleszteni:








  Ország | Vállalat | Végleges vám
  (EUR/tonna) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „India | South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585” |

a)

Az 1. cikk (3) bekezdésében található, az indiai gyártókat felsoroló táblázatba a következőket kell beilleszteni:

Ország

Vállalat

Végleges vám

(EUR/tonna)

Kiegészítő TARIC-kód

„India

South Asian Petrochem Limited

106,5

A585”

| b) | A 2. cikk (3) bekezdésében található táblázatba az alábbiakat kell beilleszteni:







  Vállalat | Ország | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| „South Asian Petrochem Limited | India | A585” |

b)

A 2. cikk (3) bekezdésében található táblázatba az alábbiakat kell beilleszteni:

Vállalat

Ország

Kiegészítő TARIC-kód

„South Asian Petrochem Limited

India

A585”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. DARLING

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o. A 822/2004/EK rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 8., 2005.1.12., 2. o.

3

(4)  Az indiai kereskedelmi és ipari minisztérium 2002. március 31-i 1/2002-07. sz. értesítése.

4

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/10

---

A TANÁCS 1646/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2604/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező, 53728 DIN (Deutsche Industrienorm) szabványnak megfelelő, 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Az intézkedések olyan egyedi vámtétel kivetését jelentik, melynek értéke 181,7 euró/tonna, kivéve az azoktól a konkrétan említett vállalatoktól származó importot, amelyekre egyéni vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező, 53728 DIN (Deutsche Industrienorm) szabványnak megfelelő, 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Az intézkedések olyan egyedi vámtétel kivetését jelentik, melynek értéke 181,7 euró/tonna, kivéve az azoktól a konkrétan említett vállalatoktól származó importot, amelyekre egyéni vámtétel vonatkozik.

| (2) | A 2603/2000/EK rendelettel (3) a Tanács ugyanakkor tonnánként 41,3 euró értékben végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az említett terméknek Indiából származó és a Közösségbe irányuló behozatalára, kivéve attól a több, konkrétan említett vállalattól származó importot, amelyekre egyéni vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

A 2603/2000/EK rendelettel (3) a Tanács ugyanakkor tonnánként 41,3 euró értékben végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az említett terméknek Indiából származó és a Közösségbe irányuló behozatalára, kivéve attól a több, konkrétan említett vállalattól származó importot, amelyekre egyéni vámtétel vonatkozik.

B.   JELENLEGI ELJÁRÁS

1.   Felülvizsgálati kérelem

| (3) | A végleges intézkedések kivetését követően az egyik indiai exportőr gyártója, a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a vállalat) a 2604/2000/EK rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatának kezdeményezését kérelmezte a Bizottságnál az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján. A vállalat azt állította, hogy az érintett termék vonatkozásában hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó indiai exportáló gyártók egyikével sem áll kapcsolatban. Kijelentette továbbá, hogy az érintett terméket az eredeti vizsgálat időtartama alatt (azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között) nem exportálta a Közösségbe, ezt követően viszont a termék Közösségbe irányuló kivitelét megkezdte. |
| --- | --- |

(3)

A végleges intézkedések kivetését követően az egyik indiai exportőr gyártója, a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a vállalat) a 2604/2000/EK rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatának kezdeményezését kérelmezte a Bizottságnál az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján. A vállalat azt állította, hogy az érintett termék vonatkozásában hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó indiai exportáló gyártók egyikével sem áll kapcsolatban. Kijelentette továbbá, hogy az érintett terméket az eredeti vizsgálat időtartama alatt (azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között) nem exportálta a Közösségbe, ezt követően viszont a termék Közösségbe irányuló kivitelét megkezdte.

2.   Új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezése

| (4) | A Bizottság megvizsgálta a vállalat által benyújtott bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy azok alapján kellően indokolt felülvizsgálatot kezdeményeznie az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségi iparág lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 33/2005/EK rendelettel (4) kezdeményezte a 2604/2000/EK rendelet felülvizsgálatát a vállalat vonatkozásában, majd megkezdte vizsgálatát. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta a vállalat által benyújtott bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy azok alapján kellően indokolt felülvizsgálatot kezdeményeznie az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségi iparág lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 33/2005/EK rendelettel (4) kezdeményezte a 2604/2000/EK rendelet felülvizsgálatát a vállalat vonatkozásában, majd megkezdte vizsgálatát.

| (5) | A 33/2005/EK rendelettel összhangban a 2604/2000/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezték a vállalat által előállított és a Közösségbe exportált érintett termék behozatalának vonatkozásában. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vámhatóságok egyúttal azt az utasítást kapták, hogy tegyék meg az ilyen behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépéseket. |
| --- | --- |

(5)

A 33/2005/EK rendelettel összhangban a 2604/2000/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezték a vállalat által előállított és a Közösségbe exportált érintett termék behozatalának vonatkozásában. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vámhatóságok egyúttal azt az utasítást kapták, hogy tegyék meg az ilyen behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépéseket.

| (6) | Ugyanakkor és ugyanezen okból kifolyólag a vállalattól érkezett kérelemnek megfelelően a Bizottság a 2603/2000/EK rendelet gyorsított felülvizsgálatát kezdeményezte az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet (5) 20. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(6)

Ugyanakkor és ugyanezen okból kifolyólag a vállalattól érkezett kérelemnek megfelelően a Bizottság a 2603/2000/EK rendelet gyorsított felülvizsgálatát kezdeményezte az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet (5) 20. cikke értelmében.

3.   Az érintett felek

| (7) | A Bizottság az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezéséről a vállalatot és India (a továbbiakban: az exportáló ország) képviselőit hivatalosan értesítette. A többi közvetlenül érintett félnek lehetőséget adott továbbá arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. A Bizottsághoz azonban ilyen kérelem nem érkezett. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezéséről a vállalatot és India (a továbbiakban: az exportáló ország) képviselőit hivatalosan értesítette. A többi közvetlenül érintett félnek lehetőséget adott továbbá arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. A Bizottsághoz azonban ilyen kérelem nem érkezett.

| (8) | A Bizottság kérdőívet küldött ki a vállalatnak, aki azt kitöltötte és a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A vállalat telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőívet küldött ki a vállalatnak, aki azt kitöltötte és a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A vállalat telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

4.   Vizsgálati időszak

| (9) | A dömping vizsgálatára a 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. közötti időszakban (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) került sor. |
| --- | --- |

(9)

A dömping vizsgálatára a 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. közötti időszakban (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) került sor.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYE

1.   Új exportőri minősítés

| (10) | A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalat az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak folyamán nem exportálta, és a termék Közösségbe irányuló kivitelét csak ezt követően kezdte meg. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalat az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak folyamán nem exportálta, és a termék Közösségbe irányuló kivitelét csak ezt követően kezdte meg.

| (11) | Továbbá a vállalat hitelt érdemlően bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem áll egyetlen olyan indiai exportőr gyártóval sem, akire kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott dömpingellenes intézkedések hatálya. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá a vállalat hitelt érdemlően bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem áll egyetlen olyan indiai exportőr gyártóval sem, akire kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott dömpingellenes intézkedések hatálya.

| (12) | Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a vállalatot „új exportőrnek” kell tekinteni az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében, és hogy e vállalat vonatkozásában egyéni dömpingkülönbözetet kell meghatározni. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a vállalatot „új exportőrnek” kell tekinteni az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében, és hogy e vállalat vonatkozásában egyéni dömpingkülönbözetet kell meghatározni.

2.   Dömping

| (13) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság először megvizsgálta, hogy a vállalat által belföldön értékesített PET teljes mennyisége reprezentatívnak minősül-e a Közösségbe irányuló teljes exportjához viszonyítva. Miután ezek az értékesítések elérték az érintett termék vállalat által megvalósított, a Közösségbe irányuló exportjának öt százalékát, azokat reprezentatívnak tekintették. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság először megvizsgálta, hogy a vállalat által belföldön értékesített PET teljes mennyisége reprezentatívnak minősül-e a Közösségbe irányuló teljes exportjához viszonyítva. Miután ezek az értékesítések elérték az érintett termék vállalat által megvalósított, a Közösségbe irányuló exportjának öt százalékát, azokat reprezentatívnak tekintették.

| (14) | A Bizottság ezt követően azonosította a vállalat által belföldön értékesített PET azon típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló export során értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság ezt követően azonosította a vállalat által belföldön értékesített PET azon típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló export során értékesített típusokkal.

| (15) | A vizsgálat feltárta, hogy a Közösségbe exportált terméktípusok közül csak kettő azonos vagy közvetlenül összehasonlítható a belföldi piacon eladott termékekkel. Ezt követően e két terméktípus vonatkozásában megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések a megfelelő exportértékesítésekhez képest kellően reprezentatívak-e. Miután e terméktípusok belföldi eladásainak aránya jelentősen meghaladta az 5 %-os küszöbértéket, mindkét terméktípust reprezentatívnak minősítették. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat feltárta, hogy a Közösségbe exportált terméktípusok közül csak kettő azonos vagy közvetlenül összehasonlítható a belföldi piacon eladott termékekkel. Ezt követően e két terméktípus vonatkozásában megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések a megfelelő exportértékesítésekhez képest kellően reprezentatívak-e. Miután e terméktípusok belföldi eladásainak aránya jelentősen meghaladta az 5 %-os küszöbértéket, mindkét terméktípust reprezentatívnak minősítették.

| (16) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai eladásai a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, ennek érdekében megállapították a kérdéses típus független vásárlói részére az előállítási költséggel egyenlő vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített hasonló termék eladott mennyiségének (nyereséges értékesítés) arányát. Mivel az érintett termék nyereséges eladásainak mennyisége nem érte el a teljes értékesítési mennyiség 80 %-át, de elérte vagy meghaladta annak 10 %-át, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján számították ki kizárólag a típus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul. |
| --- | --- |

(16)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai eladásai a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, ennek érdekében megállapították a kérdéses típus független vásárlói részére az előállítási költséggel egyenlő vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített hasonló termék eladott mennyiségének (nyereséges értékesítés) arányát. Mivel az érintett termék nyereséges eladásainak mennyisége nem érte el a teljes értékesítési mennyiség 80 %-át, de elérte vagy meghaladta annak 10 %-át, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján számították ki kizárólag a típus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul.

| (17) | Mivel az érintett terméket a Közösségbe minden esetben közvetlenül független közösségi fogyasztóknak történő értékesítések révén exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(17)

Mivel az érintett terméket a Közösségbe minden esetben közvetlenül független közösségi fogyasztóknak történő értékesítések révén exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (18) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában jogos támogatást állapítottak meg az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában jogos támogatást állapítottak meg az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (19) | A vállalat által az exportértékesítésre igényelt valamennyi támogatást elfogadták. Ezek a jutalékokra, a belföldi fuvardíjra, az óceáni fuvardíjakra, a biztosításra, az anyagmozgatási költségekre, a bankköltségekre és a csomagolási kiadásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(19)

A vállalat által az exportértékesítésre igényelt valamennyi támogatást elfogadták. Ezek a jutalékokra, a belföldi fuvardíjra, az óceáni fuvardíjakra, a biztosításra, az anyagmozgatási költségekre, a bankköltségekre és a csomagolási kiadásokra vonatkoznak.

| (20) | A belföldi értékesítés területén igényelt valamennyi támogatást – a jutalékok, a belföldi fuvardíjak, a biztosítások, a csomagolási kiadások és a bankköltségek támogatását – elfogadták. Ugyanakkor a vállalat által az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében igényelt közvetett adók és importköltségek támogatására vonatkozó igényt és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében a képviseleti irodák költségei után járó támogatásra vonatkozó igényt az alábbiakban ismertetett okokból elutasították. |
| --- | --- |

(20)

A belföldi értékesítés területén igényelt valamennyi támogatást – a jutalékok, a belföldi fuvardíjak, a biztosítások, a csomagolási kiadások és a bankköltségek támogatását – elfogadták. Ugyanakkor a vállalat által az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében igényelt közvetett adók és importköltségek támogatására vonatkozó igényt és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében a képviseleti irodák költségei után járó támogatásra vonatkozó igényt az alábbiakban ismertetett okokból elutasították.

| (21) | A közvetett adókra vonatkozó támogatási igény alapja, hogy a vállalat belföldi fogyasztói az érintett termék hazai piacon való beszerzésekor vissza nem téríthető jövedéki adót fizettek, míg a vállalat exportügyfeleire ezen adónem nem vonatkozott. E vissza nem térítendő jövedéki adót a rendes érték kiigazításának jogcímén igényelte a vállalat. Ugyanakkor az exportárral összehasonlított rendes érték megállapítására a nettó belföldi eladási ár alapján került sor, adók nélkül. Ezért a rendes érték nem tartalmazott (olyan) jövedéki adót, mely az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az árakat vagy az árak összehasonlíthatóságát befolyásolta volna. Emellett megállapítást nyert, hogy az exportőr-gyártó belföldi fogyasztóira vonatkozó adókötelezettség az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében nem teszi indokolttá kiigazítás megítélését, mivel ezen adónemet „hasonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra nem vetik ki.” A vállalat belföldi fogyasztói által fizetett jövedéki adót a vállalat nettó eladási árának alapján vetik ki, és az semmilyen módon nem befolyásolja a vállalat előállítási költségét és árképzését. Mivel a hazai és az exportpiacra vonatkozó közvetett adók közötti valamennyi különbséget a vállalat nettó belföldi és nettó export eladási árainak összehasonlításakor már figyelembe vették, a vállalat támogatás iránti kérelmét elutasították. |
| --- | --- |

(21)

A közvetett adókra vonatkozó támogatási igény alapja, hogy a vállalat belföldi fogyasztói az érintett termék hazai piacon való beszerzésekor vissza nem téríthető jövedéki adót fizettek, míg a vállalat exportügyfeleire ezen adónem nem vonatkozott. E vissza nem térítendő jövedéki adót a rendes érték kiigazításának jogcímén igényelte a vállalat. Ugyanakkor az exportárral összehasonlított rendes érték megállapítására a nettó belföldi eladási ár alapján került sor, adók nélkül. Ezért a rendes érték nem tartalmazott (olyan) jövedéki adót, mely az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az árakat vagy az árak összehasonlíthatóságát befolyásolta volna. Emellett megállapítást nyert, hogy az exportőr-gyártó belföldi fogyasztóira vonatkozó adókötelezettség az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében nem teszi indokolttá kiigazítás megítélését, mivel ezen adónemet „hasonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra nem vetik ki.” A vállalat belföldi fogyasztói által fizetett jövedéki adót a vállalat nettó eladási árának alapján vetik ki, és az semmilyen módon nem befolyásolja a vállalat előállítási költségét és árképzését. Mivel a hazai és az exportpiacra vonatkozó közvetett adók közötti valamennyi különbséget a vállalat nettó belföldi és nettó export eladási árainak összehasonlításakor már figyelembe vették, a vállalat támogatás iránti kérelmét elutasították.

| (22) | A közzétételt követően a vállalat érvelése szerint nincs jelentősége annak, hogy a rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást a nettó árak alapján, azaz a közvetett adók figyelembevétele nélkül végezték el. A vállalat úgy érvelt továbbá, hogy a jövedéki adót a hasonló termékekre is kivetik, és ez oly módon befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát, hogy a jövedéki adó a belföldi fogyasztók számára nem téríthető vissza teljes egészében, és így ők végül annak egy részét ki kell, hogy fizessék. Ezért a vállalat ügyfeleinek magasabb árat kell fizetniük a hazai piacon, mint a fogyasztóknak az exportpiacon. Ugyanakkor a fentiekben említettek értelmében a rendes értékként alkalmazott belföldi ár már nem tartalmazza a jövedéki adót, ezért ez az árak összehasonlíthatóságát nem befolyásolhatta. Ezen túlmenően a vállalat nem nyújtott be semmilyen információt vagy bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy bármilyen más tényező befolyásolta volna a rendes érték és az exportár összehasonlíthatóságát. A fenti érvelést ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(22)

A közzétételt követően a vállalat érvelése szerint nincs jelentősége annak, hogy a rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást a nettó árak alapján, azaz a közvetett adók figyelembevétele nélkül végezték el. A vállalat úgy érvelt továbbá, hogy a jövedéki adót a hasonló termékekre is kivetik, és ez oly módon befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát, hogy a jövedéki adó a belföldi fogyasztók számára nem téríthető vissza teljes egészében, és így ők végül annak egy részét ki kell, hogy fizessék. Ezért a vállalat ügyfeleinek magasabb árat kell fizetniük a hazai piacon, mint a fogyasztóknak az exportpiacon. Ugyanakkor a fentiekben említettek értelmében a rendes értékként alkalmazott belföldi ár már nem tartalmazza a jövedéki adót, ezért ez az árak összehasonlíthatóságát nem befolyásolhatta. Ezen túlmenően a vállalat nem nyújtott be semmilyen információt vagy bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy bármilyen más tényező befolyásolta volna a rendes érték és az exportár összehasonlíthatóságát. A fenti érvelést ezért el kellett utasítani.

| (23) | Az importvám alóli mentességre vonatkozó támogatási igény alapjául az az érv szolgált, hogy valahányszor a vállalat az érintett terméket a hazai piacon értékesíti, a nyersanyagra kivetett importvámot „megnövelt” jövedéki adó formájában kell megfizetni. A „megnövelt” jövedéki adó fogalma egy olyan adórendszerre utal, amely egy exportorientált egységként létrehozott vállalatra vonatkozik, szemben az egyéb indiai (nem exportorientált egység) vállalatokkal. E rendszer keretében az exportorientált vállalatok a nyersanyag után fizetendő valamennyi importvám alól mentességet élveznek, ugyanakkor az általuk előállított árucikkek hazai piacon történő értékesítése esetén magasabb jövedéki adót kötelesek fizetni. Miután az exporteladások nem jövedékiadó-kötelesek, a vállalat kérelmezte a rendes érték ennek megfelelően történő kiigazítását. A kérelmet elutasították, mivel a vállalat vámmentesen szerezte be a nyersanyagokat, tekintet nélkül arra, hogy a végterméket a hazai piacon értékesíti-e, vagy exportálja. Ezért a hasonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra nem vetnek ki importvámot, ha azokat a hazai piacon történő felhasználásra szánják, és azokat a Közösségbe exportált termék vonatkozásában nem szedik be, vagy nem térítik vissza az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében. Ezért a hazai és az exportpiaci árak összehasonlíthatóságát e tényező nem érintette. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a végtermék értékesítése során a (21) preambulumbekezdésben ismertetett jövedéki adón kívül bármilyen egyéb kiegészítő vámot vagy közvetett adót fizetett volna. Végül egyetlen esetben sem volt lehetséges egyértelműen pontosítani, hogy az importált vagy helyi beszerzésű nyersanyagot a végtermék előállítása során felhasználták-e, és ha igen, akkor milyen arányban. |
| --- | --- |

(23)

Az importvám alóli mentességre vonatkozó támogatási igény alapjául az az érv szolgált, hogy valahányszor a vállalat az érintett terméket a hazai piacon értékesíti, a nyersanyagra kivetett importvámot „megnövelt” jövedéki adó formájában kell megfizetni. A „megnövelt” jövedéki adó fogalma egy olyan adórendszerre utal, amely egy exportorientált egységként létrehozott vállalatra vonatkozik, szemben az egyéb indiai (nem exportorientált egység) vállalatokkal. E rendszer keretében az exportorientált vállalatok a nyersanyag után fizetendő valamennyi importvám alól mentességet élveznek, ugyanakkor az általuk előállított árucikkek hazai piacon történő értékesítése esetén magasabb jövedéki adót kötelesek fizetni. Miután az exporteladások nem jövedékiadó-kötelesek, a vállalat kérelmezte a rendes érték ennek megfelelően történő kiigazítását. A kérelmet elutasították, mivel a vállalat vámmentesen szerezte be a nyersanyagokat, tekintet nélkül arra, hogy a végterméket a hazai piacon értékesíti-e, vagy exportálja. Ezért a hasonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra nem vetnek ki importvámot, ha azokat a hazai piacon történő felhasználásra szánják, és azokat a Közösségbe exportált termék vonatkozásában nem szedik be, vagy nem térítik vissza az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében. Ezért a hazai és az exportpiaci árak összehasonlíthatóságát e tényező nem érintette. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a végtermék értékesítése során a (21) preambulumbekezdésben ismertetett jövedéki adón kívül bármilyen egyéb kiegészítő vámot vagy közvetett adót fizetett volna. Végül egyetlen esetben sem volt lehetséges egyértelműen pontosítani, hogy az importált vagy helyi beszerzésű nyersanyagot a végtermék előállítása során felhasználták-e, és ha igen, akkor milyen arányban.

| (24) | A vállalat támogatást igényelt a hazai piaci értékesítésekért felelős helyi képviseleti irodáinak költségei után is. A kérelmet elutasították, mivel ezek a képviseleti irodai költségek tartalmazták az érintett terméken kívüli egyéb termékek értékesítési, általános és adminisztrációs költségeit, továbbá azért, mert e költségeket nem lehetett közvetlenül kapcsolatba hozni az érintett termék hazai piaci eladásaival. Következésképp a vállalat nem mutatta ki, hogy a képviseleti irodák költségei hatással voltak-e az árakra vagy azok összehasonlíthatóságára. Közzétételkor a vállalat azzal érvelt, hogy kizárólag egyetlen terméket, az érintett terméket állítja elő. Ez azonban ellentmondott a megállapításoknak. Ezen túlmenően és az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes érték megállapításának szempontjából az az ár fontos, amelyen a képviseleti irodák az első független vevőnek értékesítik a terméket. Miután a képviseleti irodák ugyanazon vállalati struktúra és jogalany részét képezik, a vállalat érvelését elutasították, és az említett támogatás iránti kérelmet nem fogadták el. |
| --- | --- |

(24)

A vállalat támogatást igényelt a hazai piaci értékesítésekért felelős helyi képviseleti irodáinak költségei után is. A kérelmet elutasították, mivel ezek a képviseleti irodai költségek tartalmazták az érintett terméken kívüli egyéb termékek értékesítési, általános és adminisztrációs költségeit, továbbá azért, mert e költségeket nem lehetett közvetlenül kapcsolatba hozni az érintett termék hazai piaci eladásaival. Következésképp a vállalat nem mutatta ki, hogy a képviseleti irodák költségei hatással voltak-e az árakra vagy azok összehasonlíthatóságára. Közzétételkor a vállalat azzal érvelt, hogy kizárólag egyetlen terméket, az érintett terméket állítja elő. Ez azonban ellentmondott a megállapításoknak. Ezen túlmenően és az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes érték megállapításának szempontjából az az ár fontos, amelyen a képviseleti irodák az első független vevőnek értékesítik a terméket. Miután a képviseleti irodák ugyanazon vállalati struktúra és jogalany részét képezik, a vállalat érvelését elutasították, és az említett támogatás iránti kérelmet nem fogadták el.

| (25) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusa rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék valamennyi megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusa rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék valamennyi megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.

| (26) | Az összehasonlítás kimutatta a dömping meglétét. A vállalat vonatkozásában megállapított, CIF közösségi határparitásos ár százalékos arányában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet mértéke 25,5 %. |
| --- | --- |

(26)

Az összehasonlítás kimutatta a dömping meglétét. A vállalat vonatkozásában megállapított, CIF közösségi határparitásos ár százalékos arányában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet mértéke 25,5 %.

D.   A FELÜLVIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA

| (27) | A vizsgálat eredményeinek fényében megállapítást nyert, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, de ennek összege az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében nem haladhatja meg a hatályban levő intézkedések kivetéséhez vezető vizsgálat során India vonatkozásában az egész országra megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(27)

A vizsgálat eredményeinek fényében megállapítást nyert, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, de ennek összege az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében nem haladhatja meg a hatályban levő intézkedések kivetéséhez vezető vizsgálat során India vonatkozásában az egész országra megállapított dömpingkülönbözetet.

| (28) | Egyéni kárkülönbözetet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat során nem lehet megállapítani, mivel az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a vizsgálat az egyéni dömpingkülönbözet vizsgálatára korlátozódik. Ezért a dömpingkülönbözetet összehasonlították a végleges rendeletben India vonatkozásában megállapított, egész országban érvényes kárkülönbözettel. Miután ez utóbbi magasabb volt, mint a dömpingkülönbözet, az intézkedések szintjét a dömpingkülönbözet alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(28)

Egyéni kárkülönbözetet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat során nem lehet megállapítani, mivel az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a vizsgálat az egyéni dömpingkülönbözet vizsgálatára korlátozódik. Ezért a dömpingkülönbözetet összehasonlították a végleges rendeletben India vonatkozásában megállapított, egész országban érvényes kárkülönbözettel. Miután ez utóbbi magasabb volt, mint a dömpingkülönbözet, az intézkedések szintjét a dömpingkülönbözet alapján kell megállapítani.

| (29) | Az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a 2026/97/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a 2026/97/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez.

| (30) | A 2603/2000/EK rendelet ezzel egyidejűleg elvégzett gyorsított felülvizsgálata során a vállalat vonatkozásában 13,9 %-os kiegyenlítő értékvámnak megfelelő, tonnánként 106,5 euró összegű egyéni kiegyenlítő vámot állapítottak meg. |
| --- | --- |

(30)

A 2603/2000/EK rendelet ezzel egyidejűleg elvégzett gyorsított felülvizsgálata során a vállalat vonatkozásában 13,9 %-os kiegyenlítő értékvámnak megfelelő, tonnánként 106,5 euró összegű egyéni kiegyenlítő vámot állapítottak meg.

| (31) | Mivel a párhuzamos gyorsított felülvizsgálat során vizsgált valamennyi támogatás exporttámogatásnak bizonyult, a dömpingellenes vámot oly módon kell kiigazítani, hogy az tükrözze az említett támogatások hatásának kiegyensúlyozása érdekében megállapított kiegyenlítő vámok kivetését követően visszamaradó tényleges dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(31)

Mivel a párhuzamos gyorsított felülvizsgálat során vizsgált valamennyi támogatás exporttámogatásnak bizonyult, a dömpingellenes vámot oly módon kell kiigazítani, hogy az tükrözze az említett támogatások hatásának kiegyensúlyozása érdekében megállapított kiegyenlítő vámok kivetését követően visszamaradó tényleges dömpingkülönbözetet.

| (32) | Ennek megfelelően és a párhuzamos szubvencióellenes eljárás eredményeinek figyelembevételével a CIF közösségi határparitásos árra alkalmazandó dömpingellenes vám az alábbiak szerint alakul:










  Vállalat | Kárkülönbözet | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vámtétel | Dömpingellenes vámtétel | Tervezett dömpingellenes vám
  (euró/tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |

(32)

Ennek megfelelően és a párhuzamos szubvencióellenes eljárás eredményeinek figyelembevételével a CIF közösségi határparitásos árra alkalmazandó dömpingellenes vám az alábbiak szerint alakul:

Vállalat

Kárkülönbözet

Dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vámtétel

Dömpingellenes vámtétel

Tervezett dömpingellenes vám

(euró/tonna)

South Asian Petrochem Limited

44,3 %

25,5 %

13,9 %

11,6 %

88,9

E.   A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE

| (33) | Mivel a felülvizsgálat a vállalat vonatkozásában dömpinget állapított meg, a vállalat tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék olyan behozatala után, amelyet a 33/2005/EK rendelet 3. cikkének megfelelően nyilvántartásba vettek. |
| --- | --- |

(33)

Mivel a felülvizsgálat a vállalat vonatkozásában dömpinget állapított meg, a vállalat tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék olyan behozatala után, amelyet a 33/2005/EK rendelet 3. cikkének megfelelően nyilvántartásba vettek.

F.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

| (34) | Az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a vállalat kötelező árajánlatot tett az érintett termék Közösségbe irányuló kivitele tekintetében. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a vállalat kötelező árajánlatot tett az érintett termék Közösségbe irányuló kivitele tekintetében.

| (35) | Az ajánlat megvizsgálását követően a Bizottság a kötelezettségvállalást elfogadhatónak ítélte meg, mivel ez megszüntetné a dömping káros hatását. Mivel pedig a vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatja, lehetővé válik a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete. Továbbá a termék jellegénél és a vállalat értékesítési struktúrájánál fogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kötelezettségvállalás megkerülésének veszélye korlátozott. |
| --- | --- |

(35)

Az ajánlat megvizsgálását követően a Bizottság a kötelezettségvállalást elfogadhatónak ítélte meg, mivel ez megszüntetné a dömping káros hatását. Mivel pedig a vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatja, lehetővé válik a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete. Továbbá a termék jellegénél és a vállalat értékesítési struktúrájánál fogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kötelezettségvállalás megkerülésének veszélye korlátozott.

| (36) | A kötelezettségvállalás hatékony teljesítésének és ellenőrzésének biztosítása érdekében a kötelezettségvállalások szerinti szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem benyújtásakor a vámmentesség biztosításának feltétele, hogy a vállalat az érintett tagállam vámhatóságai részére olyan érvényes „kereskedelmi számlát” állítson ki, amely tartalmazza a 2604/2000/EK rendelet mellékletében feltüntetetett információkat. Ilyen számla hiányában, továbbá abban az esetben, ha a számla nem egyezik meg a vámhatóságnak bemutatott termékkel, a vállalt kötelezettség hatékony teljesítésének biztosítása érdekében a vállalatnak megfelelő dömpingellenes vámtarifát kell fizetnie. |
| --- | --- |

(36)

A kötelezettségvállalás hatékony teljesítésének és ellenőrzésének biztosítása érdekében a kötelezettségvállalások szerinti szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem benyújtásakor a vámmentesség biztosításának feltétele, hogy a vállalat az érintett tagállam vámhatóságai részére olyan érvényes „kereskedelmi számlát” állítson ki, amely tartalmazza a 2604/2000/EK rendelet mellékletében feltüntetetett információkat. Ilyen számla hiányában, továbbá abban az esetben, ha a számla nem egyezik meg a vámhatóságnak bemutatott termékkel, a vállalt kötelezettség hatékony teljesítésének biztosítása érdekében a vállalatnak megfelelő dömpingellenes vámtarifát kell fizetnie.

| (37) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése értelmében dömpingellenes vám kivetésére kerülhet sor. |
| --- | --- |

(37)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése értelmében dömpingellenes vám kivetésére kerülhet sor.

G.   AZ INTÉZKEDÉSEK KÖZZÉTÉTELE ÉS IDŐTARTAMA

| (38) | A vállalatot tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a Közösségbe irányuló behozatalára végleges dömpingellenes vámot szándékoztak kivetni, továbbá lehetőséget kapott észrevételei megtételére. |
| --- | --- |

(38)

A vállalatot tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a Közösségbe irányuló behozatalára végleges dömpingellenes vámot szándékoztak kivetni, továbbá lehetőséget kapott észrevételei megtételére.

| (39) | Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor a 2604/2000/EK rendelet az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése értelmében érvényét veszti, |
| --- | --- |

(39)

Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor a 2604/2000/EK rendelet az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése értelmében érvényét veszti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2604/2000/EK tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésében a táblázat az indiai gyártók tekintetében az alábbiakkal egészül ki:

| Ország | Vállalat | Végleges védővám
  (euró/t) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585” |

Ország

Vállalat

Végleges védővám

(euró/t)

Kiegészítő TARIC-kód

„India

South Asian Petrochem Limited

88,9

A585”

(2)   Az ezúton kivetett vámot visszamenőleges hatállyal is be kell szedni az érintett termék olyan behozatala után, amelyet a 33/2005/EK rendelet 3. cikkének megfelelően nyilvántartásba vettek.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve a végleges dömpingellenes vám nem alkalmazandó a 2. cikk értelmében szabad forgalomba bocsátott behozatalra.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 2604/2000/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében a táblázat az indiai gyártók tekintetében az alábbiakkal egészül ki:

| Vállalat | Ország | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| „South Asian Petrochem Limited | India | A585” |

Vállalat

Ország

Kiegészítő TARIC-kód

„South Asian Petrochem Limited

India

A585”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 6-án

a Tanács részéről

az elnök

A. DARLING

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o. A legutóbb a 83/2005/EK rendelettel (HL L 19., 2005.1.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o. A 822/2004/EK rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 3. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 8., 2005.1.12., 9. o.

4

(5)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

5

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/15

---

A BIZOTTSÁG 1647/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. október 10-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 68,9 |
| 204 | 82,9 |
| 999 | 75,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,7 |
| 999 | 87,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 66,3 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 65,3 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 61,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,6 |
| 388 | 79,9 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 126,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,9 |
| 400 | 79,7 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 76,3 |
| 720 | 51,9 |
| 800 | 177,3 |
| 804 | 78,2 |
| 999 | 82,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 91,9 |
| 388 | 58,9 |
| 720 | 58,5 |
| 999 | 69,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

68,9

204

82,9

999

75,9

0707 00 05

052

87,7

999

87,7

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

66,3

382

63,3

388

65,3

524

67,9

528

61,9

999

64,9

0806 10 10

052

82,6

388

79,9

400

215,8

999

126,1

0808 10 80

388

84,9

400

79,7

508

26,4

512

76,3

720

51,9

800

177,3

804

78,2

999

82,1

0808 20 50

052

91,9

388

58,9

720

58,5

999

69,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/17

---

A BIZOTTSÁG 1648/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a belga intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Belgiumnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a belga intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket. |
| --- | --- |

(1)

Belgiumnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a belga intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket.

| (2) | Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra.

| (4) | A belga intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki. |
| --- | --- |

(4)

A belga intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

| (5) | Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A belga intervenciós hivatal a Közösség belső piacán folyamatos pályázati felhívás útján eladásra kínál 49 891,492 tonna összmennyiségű fehér cukrot, melyet 2005. április 1. és 2005. június 30. között vett át intervencióba, és mely jelenleg birtokában van.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt pályázati eljárás és értékesítés az 1262/2001/EK rendelettel összhangban zajlik, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

(2)   Az 1262/2001/EK rendelet 22. cikke (2) és (3) bekezdésétől eltérve a belga intervenciós hivatal kiírja a pályázati felhívást, és azt legalább 8 nappal a pályázati ajánlatok benyújtási időszakának kezdete előtt közzéteszi.

A kiírásnak feltétlenül tartalmaznia kell a pályázati felhívás feltételeit.

A kiírást és annak módosításait közzététel előtt el kell juttatni a Bizottsághoz.

3. cikk

A részleges pályázati felhívásokra érkező vételi ajánlatok legalább 250 tonnára vonatkozhatnak.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra érkező ajánlatok benyújtási időszaka 2005. október 20-án kezdődik és 2005. október 26-án brüsszeli idő szerint 15 órakor ér véget.

A második, valamint az azt követő részleges pályázati felhívásokra az ajánlatok benyújtási időszakai a mindenkori előző benyújtási időszak lejártát követő első munkanapon kezdődnek. A benyújtási időszakok brüsszeli idő szerint 15 órakor járnak le a következő napokon:

| — | 2005. november 9-én és 23-án, |
| --- | --- |

—

2005. november 9-én és 23-án,

| — | 2005. december 7-én és 21-én. |
| --- | --- |

—

2005. december 7-én és 21-én.

(2)   Az ajánlatokat a belga intervenciós hivatalhoz kell eljuttatni:

| Bureau d’intervention et de restitution belge |
| --- |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tel: (32-2) 287 24 11 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |

Bureau d’intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruxelles

Tel: (32-2) 287 24 11

Fax: (32-2) 287 25 24

5. cikk

Az 1262/2001/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az ajánlattevők a fehér cukorra 100 kilogrammonként 20 euró biztosítékot helyeznek letétbe.

6. cikk

A benyújtott pályázati ajánlatokról a belga intervenciós hivatal a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott benyújtási határidőt követő két órán belül tájékoztatja a Bizottságot.

Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

A benyújtott ajánlatokat elektronikus formában, a mellékletben előírt minta szerint kell továbbítani.

Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatokat, a tagállam ezt a fent említett határidőn belül közli a Bizottsággal.

7. cikk

(1)   A Bizottság az 1260/2001/EK rendelet 42. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy nem fogadja el az ajánlatokat.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint megállapított minimális áron a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó fehér cukor volna odaítélhető, az odaítélt mennyiség a rendelkezésre álló mennyiségre korlátozódik.

Amennyiben az azonos árat ajánló ajánlattevők összességében nagyobb mennyiségre pályáznak, mint a rendelkezésre álló mennyiség, a következők szerint kell azt odaítélni:

| a) | az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy

| b) | az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy

| c) | sorshúzással. |
| --- | --- |

c)

sorshúzással.

8. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 48. o. A legutóbb az 1498/2005/EK rendelettel (HL L 240., 2005.9.16., 39. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás a belga intervenciós hivatal birtokában lévő 49 891,492 tonna fehér cukor viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(Minta a Bizottság 6. cikkben említett tájékoztatásához)

(1648/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevő sorszáma | Tételszám | Mennyiség (t) | Javasolt ár
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevő sorszáma

Tételszám

Mennyiség (t)

Javasolt ár

EUR/100 kg

1

2

3

stb.

---

(1)  A következő faxszámra kérjük elküldeni: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/20

---

A BIZOTTSÁG 1649/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a lengyel intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Lengyelországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a lengyel intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket. |
| --- | --- |

(1)

Lengyelországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a lengyel intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket.

| (2) | Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra.

| (4) | A lengyel intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki. |
| --- | --- |

(4)

A lengyel intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

| (5) | Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A lengyel intervenciós hivatal a Közösség belső piacán folyamatos pályázati felhívás útján eladásra kínál 17 000 tonna összmennyiségű fehér cukrot, melyet 2005. április 1. és 2005. június 30. között vett át intervencióba és mely jelenleg birtokában van.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt pályázati eljárás és értékesítés az 1262/2001/EK rendelettel összhangban zajlik, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

(2)   Az 1262/2001/EK rendelet 22. cikke (2) és (3) bekezdésétől eltérve a lengyel intervenciós hivatal kiírja a pályázati felhívást, és azt legalább 8 nappal a pályázati ajánlatok benyújtási időszakának kezdete előtt közzéteszi.

A kiírásnak feltétlenül tartalmaznia kell a pályázati felhívás feltételeit.

A kiírást és annak módosításait közzététel előtt el kell juttatni a Bizottsághoz.

3. cikk

A részleges pályázati felhívásokra érkező vételi ajánlatok legalább 250 tonnára vonatkozhatnak.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra érkező ajánlatok benyújtási időszaka 2005. október 20-án kezdődik és 2005. október 26-án brüsszeli idő szerint 15 órakor ér véget.

A második, valamint az azt követő részleges pályázati felhívásokra az ajánlatok benyújtási időszakai a mindenkori előző benyújtási időszak lejártát követő első munkanapon kezdődnek. A benyújtási időszakok brüsszeli idő szerint 15 órakor járnak le a következő napokon:

| — | 2005. november 9-én és 23-án, |
| --- | --- |

—

2005. november 9-én és 23-án,

| — | 2005. december 7-én és 21-én. |
| --- | --- |

—

2005. december 7-én és 21-én.

(2)   Az ajánlatokat a lengyel intervenciós hivatalhoz kell eljuttatni:

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Cukru |
| Dział Dopłat i Interwencji |
| Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| telefon + 48 22 661 71 30 |
| faks + 48 22 661 72 77 |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Cukru

Dział Dopłat i Interwencji

Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

telefon + 48 22 661 71 30

faks + 48 22 661 72 77

5. cikk

Az 1262/2001/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az ajánlattevők a fehér cukorra 100 kilogrammonként 20 euró biztosítékot helyeznek letétbe.

6. cikk

A benyújtott pályázati ajánlatokról a lengyel intervenciós hivatal a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott benyújtási határidőt követő két órán belül tájékoztatja a Bizottságot.

Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

A benyújtott ajánlatokat elektronikus formában, a mellékletben előírt minta szerint kell továbbítani.

Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatokat, a tagállam ezt a fent említett határidőn belül közli a Bizottsággal.

7. cikk

(1)   A Bizottság az 1260/2001/EK rendelet 42. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy nem fogadja el az ajánlatokat.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint megállapított minimális áron a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó fehér cukor volna odaítélhető, az odaítélt mennyiség a rendelkezésre álló mennyiségre korlátozódik.

Amennyiben az azonos árat ajánló ajánlattevők összességében nagyobb mennyiségre pályáznak, mint a rendelkezésre álló mennyiség, a következők szerint kell azt odaítélni:

| a) | az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy

| b) | az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy

| c) | sorshúzással. |
| --- | --- |

c)

sorshúzással.

8. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 48. o. A legutóbb az 1498/2005/EK rendelettel (HL L 240., 2005.9.16., 39. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás a lengyel intervenciós hivatal birtokában lévő 17 000 tonna fehércukor viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(Minta a Bizottság 6. cikkben említett tájékoztatásához)

(1649/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevő sorszáma | Tételszám | Mennyiség (t) | Javasolt ár
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevő sorszáma

Tételszám

Mennyiség (t)

Javasolt ár

EUR/100 kg

1

2

3

stb.

---

(1)  A következő faxszámra kérjük elküldeni: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/23

---

A BIZOTTSÁG 1650/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

az olasz intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Olaszországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között az olasz intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket. |
| --- | --- |

(1)

Olaszországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között az olasz intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket.

| (2) | Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra.

| (4) | Az olasz intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki. |
| --- | --- |

(4)

Az olasz intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

| (5) | Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az olasz intervenciós hivatal a Közösség belső piacán folyamatos pályázati felhívás útján eladásra kínál 74 300,8 tonna összmennyiségű fehér cukrot, melyet 2005. április 1. és 2005. június 30. között vett át intervencióba és mely jelenleg birtokában van.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt pályázati eljárás és értékesítés az 1262/2001/EK rendelettel összhangban zajlik, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

(2)   Az 1262/2001/EK rendelet 22. cikke (2) és (3) bekezdésétől eltérve az olasz intervenciós hivatal kiírja a pályázati felhívást, és azt legalább 8 nappal a pályázati ajánlatok benyújtási időszakának kezdete előtt közzéteszi.

A kiírásnak feltétlenül tartalmaznia kell a pályázati felhívás feltételeit.

A kiírást és annak módosításait közzététel előtt el kell juttatni a Bizottsághoz.

3. cikk

A részleges pályázati felhívásokra érkező vételi ajánlatok legalább 250 tonnára vonatkozhatnak.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra érkező ajánlatok benyújtási időszaka 2005. október 20-án kezdődik és 2005. október 26-án brüsszeli idő szerint 15 órakor ér véget.

A második, valamint az azt követő részleges pályázati felhívásokra az ajánlatok benyújtási időszakai a mindenkori előző benyújtási időszak lejártát követő első munkanapon kezdődnek. A benyújtási időszakok brüsszeli idő szerint 15 órakor járnak le a következő napokon:

| — | 2005. november 9-én és 23-án, |
| --- | --- |

—

2005. november 9-én és 23-án,

| — | 2005. december 7-én és 21-én. |
| --- | --- |

—

2005. december 7-én és 21-én.

(2)   Az ajánlatokat az olasz intervenciós hivatalhoz kell eljuttatni:

| AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura |
| --- |
| Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool |
| Via Torino, 45 |
| 00185 Roma |
| Tel: 0039 06 49499558 |
| Fax: 0039 06 49499761. |

AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura

Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool

Via Torino, 45

00185 Roma

Tel: 0039 06 49499558

Fax: 0039 06 49499761.

5. cikk

Az 1262/2001/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az ajánlattevők a fehér cukorra 100 kilogrammonként 20 euró biztosítékot helyeznek letétbe.

6. cikk

A benyújtott pályázati ajánlatokról az olasz intervenciós hivatal a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott benyújtási határidőt követő két órán belül tájékoztatja a Bizottságot.

Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

A benyújtott ajánlatokat elektronikus formában, a mellékletben előírt minta szerint kell továbbítani.

Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatokat, a tagállam ezt a fent említett határidőn belül közli a Bizottsággal.

7. cikk

(1)   A Bizottság az 1260/2001/EK rendelet 42. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy nem fogadja el az ajánlatokat.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint megállapított minimális áron a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó fehér cukor volna odaítélhető, az odaítélt mennyiség a rendelkezésre álló mennyiségre korlátozódik.

Amennyiben az azonos árat ajánló ajánlattevők összességében nagyobb mennyiségre pályáznak, mint a rendelkezésre álló mennyiség, a következők szerint kell azt odaítélni:

| a) | az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy

| b) | az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy

| c) | sorshúzással. |
| --- | --- |

c)

sorshúzással.

8. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 48. o. A legutóbb az 1498/2005/EK rendelettel (HL L 240., 2005.9.16., 39. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás az olasz intervenciós hivatal birtokában lévő 74 300,8 tonna fehércukor viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(Minta a Bizottság 6. cikkben említett tájékoztatásához)

(1650/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevő sorszáma | Tételszám | Mennyiség
  (t) | Javasolt ár
  EUR/100kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevő sorszáma

Tételszám

Mennyiség

(t)

Javasolt ár

EUR/100kg

1

2

3

stb.

---

(1)  a következő faxszámra kérjük elküldeni: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/26

---

A BIZOTTSÁG 1651/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Magyarországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a magyar intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket. |
| --- | --- |

(1)

Magyarországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a magyar intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket.

| (2) | Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra.

| (4) | A magyar intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki. |
| --- | --- |

(4)

A magyar intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

| (5) | Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A magyar intervenciós hivatal a Közösség belső piacán folyamatos pályázati felhívás útján eladásra kínál 87 000 tonna összmennyiségű fehér cukrot, melyet 2005. április 1. és 2005. június 30. között vett át intervencióba és mely jelenleg birtokában van.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt pályázati eljárás és értékesítés az 1262/2001/EK rendelettel összhangban zajlik, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

(2)   Az 1262/2001/EK rendelet 22. cikke (2) és (3) bekezdésétől eltérve a magyar intervenciós hivatal kiírja a pályázati felhívást, és azt legalább 8 nappal a pályázati ajánlatok benyújtási időszakának kezdete előtt közzéteszi.

A kiírásnak feltétlenül tartalmaznia kell a pályázati felhívás feltételeit.

A kiírást és annak módosításait közzététel előtt el kell juttatni a Bizottsághoz.

3. cikk

A részleges pályázati felhívásokra érkező vételi ajánlatok legalább 250 tonnára vonatkozhatnak.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra érkező ajánlatok benyújtási időszaka 2005. október 20-án kezdődik és 2005. október 26-án brüsszeli idő szerint 15 órakor ér véget.

A második, valamint az azt követő részleges pályázati felhívásokra az ajánlatok benyújtási időszakai a mindenkori előző benyújtási időszak lejártát követő első munkanapon kezdődnek. A benyújtási időszakok brüsszeli idő szerint 15 órakor járnak le a következő napokon:

| — | 2005. november 9-én és 23-án, |
| --- | --- |

—

2005. november 9-én és 23-án,

| — | 2005. december 7-én és 21-én. |
| --- | --- |

—

2005. december 7-én és 21-én.

(2)   Az ajánlatokat a magyar intervenciós hivatalhoz kell eljuttatni:

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH) |
| --- |
| (Agricultural and Rural Developement Agency) |
| Alkotmány utca 29 |
| HU-1054 Budapest |
| Tel: (36-1) 219-45 14 |
| Fax: (36-1) 219-45 11 or (36-1) 219-45 12 |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH)

(Agricultural and Rural Developement Agency)

Alkotmány utca 29

HU-1054 Budapest

Tel: (36-1) 219-45 14

Fax: (36-1) 219-45 11 or (36-1) 219-45 12

5. cikk

Az 1262/2001/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az ajánlattevők a fehér cukorra 100 kilogrammonként 20 euró biztosítékot helyeznek letétbe.

6. cikk

A benyújtott pályázati ajánlatokról a magyar intervenciós hivatal a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott benyújtási határidőt követő két órán belül tájékoztatja a Bizottságot.

Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

A benyújtott ajánlatokat elektronikus formában, a mellékletben előírt minta szerint kell továbbítani.

Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatokat, a tagállam ezt a fent említett határidőn belül közli a Bizottsággal.

7. cikk

(1)   A Bizottság az 1260/2001/EK rendelet 42. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy nem fogadja el az ajánlatokat.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint megállapított minimális áron a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó fehér cukor volna odaítélhető, az odaítélt mennyiség a rendelkezésre álló mennyiségre korlátozódik.

Amennyiben az azonos árat ajánló ajánlattevők összességében nagyobb mennyiségre pályáznak, mint a rendelkezésre álló mennyiség, a következők szerint kell azt odaítélni:

| a) | az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy

| b) | az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy

| c) | sorshúzással. |
| --- | --- |

c)

sorshúzással.

8. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 48. o. A legutóbb az 1498/2005/EK rendelettel (HL L 240., 2005.9.16., 39. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő 87 000 tonna fehér cukor viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(Minta a Bizottság 6. cikkben említett tájékoztatásához)

(1651/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevő sorszáma | Tételszám | Mennyiség (t) | Javasolt ár
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevő sorszáma

Tételszám

Mennyiség (t)

Javasolt ár

EUR/100 kg

1

2

3

stb.

---

(1)  a következő faxszámra kérjük elküldeni: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/29

---

A BIZOTTSÁG 1652/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a francia intervenciós hivatal birtokában lévő fehér cukornak a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Franciaországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a francia intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket. |
| --- | --- |

(1)

Franciaországnak fehér cukorból intervenciós készletei vannak. A piaci igények kielégítése érdekében célszerű elérhetővé tenni a belső piacon a 2005. április 1. és 2005. június 30. között a francia intervenciós hivatal által intervencióba átvett fehér cukor készleteket.

| (2) | Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen értékesítésre a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1262/2001/EK bizottsági rendeletet (2) kellene alkalmazni. Azonban célszerű e rendelettől néhány tekintetben eltérni és egyes eljárási szabályokat pontosan meghatározni.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembe vétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság minimális eladási árat határozzon meg minden egyes részleges pályázati felhívásra.

| (4) | A francia intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki. |
| --- | --- |

(4)

A francia intervenciós hivatalnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az ajánlatokról. Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A francia intervenciós hivatal a Közösség belső piacán folyamatos pályázati felhívás útján eladásra kínál 20 000 tonna összmennyiségű fehér cukrot, melyet 2005. április 1. és 2005. június 30. között vett át intervencióba és mely jelenleg birtokában van.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt pályázati eljárás és értékesítés az 1262/2001/EK rendelettel összhangban zajlik, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

(2)   Az 1262/2001/EK rendelet 22. cikke (2) és (3) bekezdésétől eltérve a francia intervenciós hivatal kiírja a pályázati felhívást, és azt legalább nyolc nappal a pályázati ajánlatok benyújtási időszakának kezdete előtt közzéteszi.

A kiírásnak feltétlenül tartalmaznia kell a pályázati felhívás feltételeit.

A kiírást és annak módosításait közzététel előtt el kell juttatni a Bizottsághoz.

3. cikk

A részleges pályázati felhívásokra érkező vételi ajánlatok legalább 250 tonnára vonatkozhatnak.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra érkező ajánlatok benyújtási időszaka 2005. október 20-án kezdődik és 2005. október 26-án brüsszeli idő szerint 15 órakor ér véget.

A második, valamint az azt követő részleges pályázati felhívásokra az ajánlatok benyújtási időszakai az előző benyújtási időszak lejártát követő első munkanapon kezdődnek. A benyújtási időszakok brüsszeli idő szerint 15 órakor járnak le a következő napokon:

| — | 2005. november 9-én és 23-án, |
| --- | --- |

—

2005. november 9-én és 23-án,

| — | 2005. december 7-én és 21-én. |
| --- | --- |

—

2005. december 7-én és 21-én.

(2)   Az ajánlatokat a francia intervenciós hivatalhoz kell eljuttatni:

| Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre |
| --- |
| Bureau de l'intervention |
| 21, Avenue Bosquet |
| F-75007 Paris |
| Tel. (33-1) 44 18 23 37 |
| Fax: (33-1) 44 18 20 08 |

Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre

Bureau de l'intervention

21, Avenue Bosquet

F-75007 Paris

Tel. (33-1) 44 18 23 37

Fax: (33-1) 44 18 20 08

5. cikk

Az 1262/2001/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az ajánlattevők a fehér cukorra 100 kilogrammonként 20 euró biztosítékot helyeznek letétbe.

6. cikk

A benyújtott pályázati ajánlatokról a francia intervenciós hivatal a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott benyújtási határidőt követő két órán belül tájékoztatja a Bizottságot.

Az ajánlattevők neve a tájékoztatásból nem derülhet ki.

A benyújtott ajánlatokat elektronikus formában, a mellékletben előírt minta szerint kell továbbítani.

Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatokat, a tagállam ezt a fent említett határidőn belül közli a Bizottsággal.

7. cikk

(1)   A Bizottság az 1260/2001/EK rendelet 42. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy nem fogadja el az ajánlatokat.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint megállapított minimális áron a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó fehér cukor volna odaítélhető, az odaítélt mennyiség a rendelkezésre álló mennyiségre korlátozódik.

Amennyiben az azonos árat ajánló ajánlattevők összességében nagyobb mennyiségre pályáznak, mint a rendelkezésre álló mennyiség, a következők szerint kell azt odaítélni:

| a) | az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlattevők között az egyes pályázati ajánlataikban feltüntetett összmennyiséggel arányosan elosztva; vagy

| b) | az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett ajánlattevők között az egyes ajánlattevők számára meghatározott maximális mennyiség alapján elosztva; vagy

| c) | sorshúzással. |
| --- | --- |

c)

sorshúzással.

8. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 48. o. A legutóbb az 1498/2005/EK rendelettel (HL L 240., 2005.9.16., 39. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás a francia intervenciós hivatal birtokában lévő 20 000 tonna fehér cukor viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(Minta a Bizottság 6. cikkben említett tájékoztatásához)

(1652/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevő sorszáma | Tételszám | Mennyiség (t) | Javasolt ár
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevő sorszáma

Tételszám

Mennyiség (t)

Javasolt ár

EUR/100 kg

1

2

3

stb.

---

(1)  a következő faxszámra kérjük elküldeni: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/32

---

A BIZOTTSÁG 1653/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

egyes Algériából származó feldolgozott mezőgazdasági termékeknek az Európai Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és az alkalmazandó vámok meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2005. július 18-i határozatával (2) a Tanács jóváhagyta az euro-mediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság között társulást hoz létre. |
| --- | --- |

(1)

2005. július 18-i határozatával (2) a Tanács jóváhagyta az euro-mediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság között társulást hoz létre.

| (2) | A megállapodásban meghatározott kereskedelmi rendelkezések előírják kölcsönös engedmények alkalmazását egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre érvényes behozatali vámok vonatkozásában. A közösségi engedmények az éves vámkontingenseken belül vámmentes behozatal formájában valósulhatnak meg. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodásban meghatározott kereskedelmi rendelkezések előírják kölcsönös engedmények alkalmazását egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre érvényes behozatali vámok vonatkozásában. A közösségi engedmények az éves vámkontingenseken belül vámmentes behozatal formájában valósulhatnak meg.

| (3) | A megállapodás az Algériából származó feldolgozott mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó éves és határozatlan ideig alkalmazandó vámkontingensekről rendelkezik. A kontingenseket 2005-re és az azt követő évekre kell megnyitni. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás az Algériából származó feldolgozott mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó éves és határozatlan ideig alkalmazandó vámkontingensekről rendelkezik. A kontingenseket 2005-re és az azt követő évekre kell megnyitni.

| (4) | 2005-re az új vámkontingensek mennyiségeit a megállapodásban meghatározott alapmennyiségekkel, illetve a megállapodás alkalmazása előtt eltelt évvel részarányosan kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(4)

2005-re az új vámkontingensek mennyiségeit a megállapodásban meghatározott alapmennyiségekkel, illetve a megállapodás alkalmazása előtt eltelt évvel részarányosan kell kiszámítani.

| (5) | A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) meghatározza a vámkontingensek a vámáru-nyilatkozatok időbeli sorrendjében történő kezelésének szabályait. A jelen rendelet által megnyitott vámkontingenseket ezekkel a szabályokkal összhangban kell kezelni. |
| --- | --- |

(5)

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) meghatározza a vámkontingensek a vámáru-nyilatkozatok időbeli sorrendjében történő kezelésének szabályait. A jelen rendelet által megnyitott vámkontingenseket ezekkel a szabályokkal összhangban kell kezelni.

| (6) | Mivel a megállapodás 2005. szeptember 1-jétől alkalmazandó, e rendeletet ugyanettől az időponttól kezdve kell alkalmazni, és ezért a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a megállapodás 2005. szeptember 1-jétől alkalmazandó, e rendeletet ugyanettől az időponttól kezdve kell alkalmazni, és ezért a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (7) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Szerződés I. mellékletében nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Szerződés I. mellékletében nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, Algériából származó termékek behozatalára vonatkozó éves közösségi vámkontingensek megnyitásra kerülnek a 2005. szeptember 1-jétől 2005. december 31-ig és a következő években a január 1-jétől december 31-ig tartó időszakra.

2005-re a mellékletben meghatározott éves kontingensmennyiségeket a megállapodás alkalmazása előtt eltelt évvel részarányosan csökkenteni kell.

2. cikk

Az 1. cikkben említett közösségi vámkontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kell kezelni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 318., 1993.12.20., 18. o. A legutóbb a 2580/2000/EK rendelettel (HL L 298., 2000.11.25., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

2

(3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 883/2005/EK rendelettel (HL L 148., 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

Egyes Algériából származó, a 3448/93/EK tanácsi rendelet alá tartozó termékek Közösségbe irányuló behozatalára alkalmazandó éves vámkontingensek 2005 és az azt követő évek vonatkozásában, valamint ezen vámkontingenseken belül alkalmazandó vámok

A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályai ellenére az árumegnevezés megfogalmazása csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet tekintetében a preferenciális rendszert az e rendelet elfogadásakor érvényes KN-kódok határozzák meg.

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Éves kontingensmennyiség
  (nettó súly tonnában) | Az éves kontingenshatáron belül alkalmazandó vám
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1021 | 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve, vagy nem, illetve hozzáadott cukorral vagy egyéb édesítőszerrel, vagy anélkül, valamint ízesítve, vagy nem, illetve hozzáadott gyümölccsel, dióval vagy kakaóval, vagy anélkül: | 1 500 | 0 |
| 0403 10 | – Joghurt: |
| – – Ízesítve, gyümölcs, dió vagy kakaó hozzáadásával |
| – – – Por, granulátum vagy más szilárd formában, amelynek tejzsírtartalma: |
| 0403 10 51 | – – – – Nem haladja meg az 1,5 tömeg%-ot |
| 0403 10 53 | – – – – Meghaladja az 1,5 tömeg%-ot több, de nem haladja meg a 27 tömeg%-ot |
| 0403 10 59 | – – – – Meghaladja a 27 tömeg%-ot |
| – – – Egyéb, amelynek tejzsírtartalma: |
| 0403 10 91 | – – – – Nem haladja meg a 3 tömeg%-ot |
| 0403 10 93 | – – – – Meghaladja a 3 tömeg%-ot, de nem haladja meg a 6 tömeg%-ot |
| 0403 10 99 | – – – – Meghaladja a 6 tömeg%-ot |
| 09.1022 | 1902 | Száraztészta, főve vagy töltve (hússal, illetve egyéb anyagokkal) vagy nem, vagy más módon elkészítve, úgymint spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz, előkészítve, vagy nem: | 2 000 | 0 |
| 1902 30 | – Más tészta: |
| 1902 30 10 | – – Szárított |
| 1902 30 90 | – – Egyéb |
| 09.1023 | 1902 40 | – Kuszkusz: | 2 000 | 0 |
| 1902 40 10 | – – Nem előkészítve |
| 1902 40 90 | – – Egyéb |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Éves kontingensmennyiség

(nettó súly tonnában)

Az éves kontingenshatáron belül alkalmazandó vám

(%)

09.1021

0403

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve, vagy nem, illetve hozzáadott cukorral vagy egyéb édesítőszerrel, vagy anélkül, valamint ízesítve, vagy nem, illetve hozzáadott gyümölccsel, dióval vagy kakaóval, vagy anélkül:

1 500

0

0403 10

– Joghurt:

– – Ízesítve, gyümölcs, dió vagy kakaó hozzáadásával

– – – Por, granulátum vagy más szilárd formában, amelynek tejzsírtartalma:

0403 10 51

– – – – Nem haladja meg az 1,5 tömeg%-ot

0403 10 53

– – – – Meghaladja az 1,5 tömeg%-ot több, de nem haladja meg a 27 tömeg%-ot

0403 10 59

– – – – Meghaladja a 27 tömeg%-ot

– – – Egyéb, amelynek tejzsírtartalma:

0403 10 91

– – – – Nem haladja meg a 3 tömeg%-ot

0403 10 93

– – – – Meghaladja a 3 tömeg%-ot, de nem haladja meg a 6 tömeg%-ot

0403 10 99

– – – – Meghaladja a 6 tömeg%-ot

09.1022

1902

Száraztészta, főve vagy töltve (hússal, illetve egyéb anyagokkal) vagy nem, vagy más módon elkészítve, úgymint spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz, előkészítve, vagy nem:

2 000

0

1902 30

– Más tészta:

1902 30 10

– – Szárított

1902 30 90

– – Egyéb

09.1023

1902 40

– Kuszkusz:

2 000

0

1902 40 10

– – Nem előkészítve

1902 40 90

– – Egyéb

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/35

---

A BIZOTTSÁG 1654/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a .eu felső szintű domain (TLD) bevezetéséről szóló, 2002. április 22-i 733/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkének (1) bekezdésére, a 2003/275/EK bizottsági határozatban (2) kijelölt European Registry for Internet domains (EURID) konzorciummal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításával a 874/2004/EK (3) bizottsági rendelet a 733/2002/EK rendelet végrehajtásáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításával a 874/2004/EK (3) bizottsági rendelet a 733/2002/EK rendelet végrehajtásáról rendelkezik.

| (2) | A 874/2004/EK rendelet 8. cikke a földrajzi fogalmakra vonatkozó általános szabályokat hajtja végre azáltal, hogy rendelkezik olyan eljárásról, amelynek révén a tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség összes tagjai kérhetik nevük bejegyzését vagy annak fenntartását nemzeti kormányuk számára. E rendelkezés nem ad teljes biztosítékot az Európai Unió geopolitikai és nyelvi sokszínűségére, de a tagállamok, illetve az európai polgárok érdekeire nézve sem. Ezért szükséges, hogy a Bizottság a 874/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítsa. |
| --- | --- |

(2)

A 874/2004/EK rendelet 8. cikke a földrajzi fogalmakra vonatkozó általános szabályokat hajtja végre azáltal, hogy rendelkezik olyan eljárásról, amelynek révén a tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség összes tagjai kérhetik nevük bejegyzését vagy annak fenntartását nemzeti kormányuk számára. E rendelkezés nem ad teljes biztosítékot az Európai Unió geopolitikai és nyelvi sokszínűségére, de a tagállamok, illetve az európai polgárok érdekeire nézve sem. Ezért szükséges, hogy a Bizottság a 874/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítsa.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) által létrehozott Kommunikációs Bizottság véleményével (4), |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) által létrehozott Kommunikációs Bizottság véleményével (4),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 874/2004/EK rendelet a következők szerint módosul:

| 1. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  Nevek fenntartása országok részére és országjelölő alpha-2 kódok
  (1)   Az e rendelet mellékletében jegyzékbe vett neveket csak a jegyzék szerinti országok tarthatják fönn vagy jegyezhetik be második szintű domain névként közvetlenül a .eu TLD-n.
  (2)   Országjelölő alpha-2 kódok nem jegyezhetők be második szintű domain névként közvetlenül a .eu TLD-n.”; |
| --- | --- |

1.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Nevek fenntartása országok részére és országjelölő alpha-2 kódok

(1)   Az e rendelet mellékletében jegyzékbe vett neveket csak a jegyzék szerinti országok tarthatják fönn vagy jegyezhetik be második szintű domain névként közvetlenül a .eu TLD-n.

(2)   Országjelölő alpha-2 kódok nem jegyezhetők be második szintű domain névként közvetlenül a .eu TLD-n.”;

| 2. | A 12. cikk (1) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
  „A szakaszos bejegyzés legkorábban azt követően kezdődhet meg, hogy a 6. cikk első bekezdésében foglalt követelmények teljesültek.”; |
| --- | --- |

2.

A 12. cikk (1) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„A szakaszos bejegyzés legkorábban azt követően kezdődhet meg, hogy a 6. cikk első bekezdésében foglalt követelmények teljesültek.”;

| 3. | A rendelet melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

3.

A rendelet melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 113., 2002.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 128., 2003.5.24., 29. o.

2

(3)  HL L 162., 2004.4.30., 40. o.

3

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

4

---

MELLÉKLET

1.   Nevek jegyzéke országonként, egyúttal azon országok jegyzéke, amelyek bejegyezhetik ezeket

AUSZTRIA

| 1. | österreich |
| --- | --- |

1.

österreich

| 2. | oesterreich |
| --- | --- |

2.

oesterreich

| 3. | republik-österreich |
| --- | --- |

3.

republik-österreich

| 4. | republik-oesterreich |
| --- | --- |

4.

republik-oesterreich

| 5. | afstria |
| --- | --- |

5.

afstria

| 6. | dimokratia-afstria |
| --- | --- |

6.

dimokratia-afstria

| 7. | østrig |
| --- | --- |

7.

østrig

| 8. | republikken-østrig |
| --- | --- |

8.

republikken-østrig

| 9. | oestrig |
| --- | --- |

9.

oestrig

| 10. | austria |
| --- | --- |

10.

austria

| 11. | republic-austria |
| --- | --- |

11.

republic-austria

| 12. | república-austria |
| --- | --- |

12.

república-austria

| 13. | autriche |
| --- | --- |

13.

autriche

| 14. | république-autriche |
| --- | --- |

14.

république-autriche

| 15. | oostenrijk |
| --- | --- |

15.

oostenrijk

| 16. | republiek-oostenrijk |
| --- | --- |

16.

republiek-oostenrijk

| 17. | república-austria |
| --- | --- |

17.

república-austria

| 18. | itävalta |
| --- | --- |

18.

itävalta

| 19. | itävallan-tasavalta |
| --- | --- |

19.

itävallan-tasavalta

| 20. | itaevalta |
| --- | --- |

20.

itaevalta

| 21. | österrike |
| --- | --- |

21.

österrike

| 22. | oesterrike |
| --- | --- |

22.

oesterrike

| 23. | republik-österrike |
| --- | --- |

23.

republik-österrike

| 24. | rakousko |
| --- | --- |

24.

rakousko

| 25. | republika-rakousko |
| --- | --- |

25.

republika-rakousko

| 26. | repubblica-austria |
| --- | --- |

26.

repubblica-austria

| 27. | austrija |
| --- | --- |

27.

austrija

| 28. | republika-austrija |
| --- | --- |

28.

republika-austrija

| 29. | respublika-austrija |
| --- | --- |

29.

respublika-austrija

| 30. | ausztria |
| --- | --- |

30.

ausztria

| 31. | Osztrák-Köztársaság |
| --- | --- |

31.

Osztrák-Köztársaság

| 32. | Republika-Austriacka |
| --- | --- |

32.

Republika-Austriacka

| 33. | rakúsko |
| --- | --- |

33.

rakúsko

| 34. | republika-rakúsko |
| --- | --- |

34.

republika-rakúsko

| 35. | avstrija |
| --- | --- |

35.

avstrija

| 36. | republika-avstrija |
| --- | --- |

36.

republika-avstrija

| 37. | awstrija |
| --- | --- |

37.

awstrija

| 38. | republika-awstrija |
| --- | --- |

38.

republika-awstrija

| 39. | republikösterreich |
| --- | --- |

39.

republikösterreich

| 40. | republikoesterreich |
| --- | --- |

40.

republikoesterreich

| 41. | dimokratiaafstria |
| --- | --- |

41.

dimokratiaafstria

| 42. | republikkenøstrig |
| --- | --- |

42.

republikkenøstrig

| 43. | republicaustria |
| --- | --- |

43.

republicaustria

| 44. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

44.

repúblicaaustria

| 45. | républiqueautriche |
| --- | --- |

45.

républiqueautriche

| 46. | repubblicaaustria |
| --- | --- |

46.

repubblicaaustria

| 47. | republiekoostenrijk |
| --- | --- |

47.

republiekoostenrijk

| 48. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

48.

repúblicaaustria

| 49. | tasavaltaitävalta |
| --- | --- |

49.

tasavaltaitävalta

| 50. | republikösterrike |
| --- | --- |

50.

republikösterrike

| 51. | republikarakousko |
| --- | --- |

51.

republikarakousko

| 52. | republikaaustrija |
| --- | --- |

52.

republikaaustrija

| 53. | respublikaaustrija |
| --- | --- |

53.

respublikaaustrija

| 54. | OsztrákKöztársaság |
| --- | --- |

54.

OsztrákKöztársaság

| 55. | RepublikaAustriacka |
| --- | --- |

55.

RepublikaAustriacka

| 56. | republikarakúsko |
| --- | --- |

56.

republikarakúsko

| 57. | republikaavstrija |
| --- | --- |

57.

republikaavstrija

| 58. | republikaawstrija |
| --- | --- |

58.

republikaawstrija

| 59. | aostria |
| --- | --- |

59.

aostria

| 60. | vabariik-aostria |
| --- | --- |

60.

vabariik-aostria

| 61. | vabariikaostria |
| --- | --- |

61.

vabariikaostria

BELGIUM

| 1. | belgie |
| --- | --- |

1.

belgie

| 2. | belgië |
| --- | --- |

2.

belgië

| 3. | belgique |
| --- | --- |

3.

belgique

| 4. | belgien |
| --- | --- |

4.

belgien

| 5. | belgium |
| --- | --- |

5.

belgium

| 6. | bélgica |
| --- | --- |

6.

bélgica

| 7. | belgica |
| --- | --- |

7.

belgica

| 8. | belgio |
| --- | --- |

8.

belgio

| 9. | belgia |
| --- | --- |

9.

belgia

| 10. | belgija |
| --- | --- |

10.

belgija

| 11. | vlaanderen |
| --- | --- |

11.

vlaanderen

| 12. | wallonie |
| --- | --- |

12.

wallonie

| 13. | wallonië |
| --- | --- |

13.

wallonië

| 14. | brussel |
| --- | --- |

14.

brussel

| 15. | vlaamse-gemeenschap |
| --- | --- |

15.

vlaamse-gemeenschap

| 16. | franse-gemeenschap |
| --- | --- |

16.

franse-gemeenschap

| 17. | duitstalige-gemeenschap |
| --- | --- |

17.

duitstalige-gemeenschap

| 18. | vlaams-gewest |
| --- | --- |

18.

vlaams-gewest

| 19. | waals-gewest |
| --- | --- |

19.

waals-gewest

| 20. | brussels-hoofdstedelijk-gewest |
| --- | --- |

20.

brussels-hoofdstedelijk-gewest

| 21. | flandre |
| --- | --- |

21.

flandre

| 22. | bruxelles |
| --- | --- |

22.

bruxelles

| 23. | communauté-flamande |
| --- | --- |

23.

communauté-flamande

| 24. | communaute-flamande |
| --- | --- |

24.

communaute-flamande

| 25. | communauté-française |
| --- | --- |

25.

communauté-française

| 26. | communaute-francaise |
| --- | --- |

26.

communaute-francaise

| 27. | communaute-germanophone |
| --- | --- |

27.

communaute-germanophone

| 28. | communauté-germanophone |
| --- | --- |

28.

communauté-germanophone

| 29. | région-flamande |
| --- | --- |

29.

région-flamande

| 30. | region-flamande |
| --- | --- |

30.

region-flamande

| 31. | région-wallonne |
| --- | --- |

31.

région-wallonne

| 32. | region-wallonne |
| --- | --- |

32.

region-wallonne

| 33. | région-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

33.

région-de-bruxelles-capitale

| 34. | region-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

34.

region-de-bruxelles-capitale

| 35. | flandern |
| --- | --- |

35.

flandern

| 36. | wallonien |
| --- | --- |

36.

wallonien

| 37. | bruessel |
| --- | --- |

37.

bruessel

| 38. | brüssel |
| --- | --- |

38.

brüssel

| 39. | flaemische-gemeinschaft |
| --- | --- |

39.

flaemische-gemeinschaft

| 40. | flämische-gemeinschaft |
| --- | --- |

40.

flämische-gemeinschaft

| 41. | franzoesische-gemeinschaft |
| --- | --- |

41.

franzoesische-gemeinschaft

| 42. | französische-gemeinschaft |
| --- | --- |

42.

französische-gemeinschaft

| 43. | deutschsprachige-gemeinschaft |
| --- | --- |

43.

deutschsprachige-gemeinschaft

| 44. | flaemische-region |
| --- | --- |

44.

flaemische-region

| 45. | flämische-region |
| --- | --- |

45.

flämische-region

| 46. | wallonische-region |
| --- | --- |

46.

wallonische-region

| 47. | region-bruessel-hauptstadt |
| --- | --- |

47.

region-bruessel-hauptstadt

| 48. | region-brüssel-hauptstadt |
| --- | --- |

48.

region-brüssel-hauptstadt

| 49. | flanders |
| --- | --- |

49.

flanders

| 50. | wallonia |
| --- | --- |

50.

wallonia

| 51. | brussels |
| --- | --- |

51.

brussels

| 52. | flemish-community |
| --- | --- |

52.

flemish-community

| 53. | french-community |
| --- | --- |

53.

french-community

| 54. | german-speaking-community |
| --- | --- |

54.

german-speaking-community

| 55. | flemish-region |
| --- | --- |

55.

flemish-region

| 56. | walloon-region |
| --- | --- |

56.

walloon-region

| 57. | brussels-capital-region |
| --- | --- |

57.

brussels-capital-region

| 58. | flandes |
| --- | --- |

58.

flandes

| 59. | valonia |
| --- | --- |

59.

valonia

| 60. | bruselas |
| --- | --- |

60.

bruselas

| 61. | comunidad-flamenca |
| --- | --- |

61.

comunidad-flamenca

| 62. | comunidad-francesa |
| --- | --- |

62.

comunidad-francesa

| 63. | comunidad-germanófona |
| --- | --- |

63.

comunidad-germanófona

| 64. | comunidad-germanofona |
| --- | --- |

64.

comunidad-germanofona

| 65. | region-flamenca |
| --- | --- |

65.

region-flamenca

| 66. | región-flamenca |
| --- | --- |

66.

región-flamenca

| 67. | region-valona |
| --- | --- |

67.

region-valona

| 68. | región-valona |
| --- | --- |

68.

región-valona

| 69. | region-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

69.

region-de-bruselas-capital

| 70. | región-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

70.

región-de-bruselas-capital

| 71. | fiandre |
| --- | --- |

71.

fiandre

| 72. | vallonia |
| --- | --- |

72.

vallonia

| 73. | communita-fiamminga |
| --- | --- |

73.

communita-fiamminga

| 74. | communità-fiamminga |
| --- | --- |

74.

communità-fiamminga

| 75. | communita-francese |
| --- | --- |

75.

communita-francese

| 76. | communità-francese |
| --- | --- |

76.

communità-francese

| 77. | communita-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

77.

communita-di-lingua-tedesca

| 78. | communità-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

78.

communità-di-lingua-tedesca

| 79. | regione-fiamminga |
| --- | --- |

79.

regione-fiamminga

| 80. | regione-vallona |
| --- | --- |

80.

regione-vallona

| 81. | regione-di-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

81.

regione-di-bruxelles-capitale

| 82. | flandres |
| --- | --- |

82.

flandres

| 83. | bruxelas |
| --- | --- |

83.

bruxelas

| 84. | comunidade-flamenga |
| --- | --- |

84.

comunidade-flamenga

| 85. | comunidade-francofona |
| --- | --- |

85.

comunidade-francofona

| 86. | comunidade-germanofona |
| --- | --- |

86.

comunidade-germanofona

| 87. | regiao-flamenga |
| --- | --- |

87.

regiao-flamenga

| 88. | região-flamenga |
| --- | --- |

88.

região-flamenga

| 89. | regiao-vala |
| --- | --- |

89.

regiao-vala

| 90. | região-vala |
| --- | --- |

90.

região-vala

| 91. | regiao-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

91.

regiao-de-bruxelas-capital

| 92. | região-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

92.

região-de-bruxelas-capital

| 93. | vallonien |
| --- | --- |

93.

vallonien

| 94. | bryssel |
| --- | --- |

94.

bryssel

| 95. | flamlaendskt-spraakomraade |
| --- | --- |

95.

flamlaendskt-spraakomraade

| 96. | fransktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

96.

fransktalande-spraakomraade

| 97. | tysktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

97.

tysktalande-spraakomraade

| 98. | flamlaendska-regionen |
| --- | --- |

98.

flamlaendska-regionen

| 99. | vallonska-regionen |
| --- | --- |

99.

vallonska-regionen

| 100. | bryssel-huvustad |
| --- | --- |

100.

bryssel-huvustad

| 101. | det-flamske-sprogsamfund |
| --- | --- |

101.

det-flamske-sprogsamfund

| 102. | det-franske-sprogsamfund |
| --- | --- |

102.

det-franske-sprogsamfund

| 103. | det-tysktalende-sprogsamfund |
| --- | --- |

103.

det-tysktalende-sprogsamfund

| 104. | den-flamske-region |
| --- | --- |

104.

den-flamske-region

| 105. | den-vallonske-region |
| --- | --- |

105.

den-vallonske-region

| 106. | regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet |
| --- | --- |

106.

regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet

| 107. | flanderi |
| --- | --- |

107.

flanderi

| 108. | flaaminkielinen-yhteiso |
| --- | --- |

108.

flaaminkielinen-yhteiso

| 109. | ranskankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

109.

ranskankielinen-yhteiso

| 110. | saksankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

110.

saksankielinen-yhteiso

| 111. | flanderin-alue |
| --- | --- |

111.

flanderin-alue

| 112. | vallonian-alue |
| --- | --- |

112.

vallonian-alue

| 113. | brysselin-alue |
| --- | --- |

113.

brysselin-alue

| 114. | flandry |
| --- | --- |

114.

flandry

| 115. | valonsko |
| --- | --- |

115.

valonsko

| 116. | brusel |
| --- | --- |

116.

brusel

| 117. | vlamske-spolecenstvi |
| --- | --- |

117.

vlamske-spolecenstvi

| 118. | francouzske-spolecenstvi |
| --- | --- |

118.

francouzske-spolecenstvi

| 119. | germanofonni-spolecenstvi |
| --- | --- |

119.

germanofonni-spolecenstvi

| 120. | vlamsky-region |
| --- | --- |

120.

vlamsky-region

| 121. | valonsky-region |
| --- | --- |

121.

valonsky-region

| 122. | region-brusel |
| --- | --- |

122.

region-brusel

| 123. | flandrija |
| --- | --- |

123.

flandrija

| 124. | valonija |
| --- | --- |

124.

valonija

| 125. | bruselj |
| --- | --- |

125.

bruselj

| 126. | flamska-skupnost |
| --- | --- |

126.

flamska-skupnost

| 127. | frankofonska-skupnost |
| --- | --- |

127.

frankofonska-skupnost

| 128. | germanofonska-skupnost |
| --- | --- |

128.

germanofonska-skupnost

| 129. | flamska-regija |
| --- | --- |

129.

flamska-regija

| 130. | valonska-regija |
| --- | --- |

130.

valonska-regija

| 131. | regija-bruselj |
| --- | --- |

131.

regija-bruselj

CIPRUS

| 1. | cypern |
| --- | --- |

1.

cypern

| 2. | cyprus |
| --- | --- |

2.

cyprus

| 3. | cyprus |
| --- | --- |

3.

cyprus

| 4. | kypros |
| --- | --- |

4.

kypros

| 5. | chypre |
| --- | --- |

5.

chypre

| 6. | zypern |
| --- | --- |

6.

zypern

| 7. | κυπρος |
| --- | --- |

7.

κυπρος

| 8. | cipro |
| --- | --- |

8.

cipro

| 9. | chipre |
| --- | --- |

9.

chipre

| 10. | chipre |
| --- | --- |

10.

chipre

| 11. | cypern |
| --- | --- |

11.

cypern

| 12. | anchipír |
| --- | --- |

12.

anchipír

| 13. | kypr |
| --- | --- |

13.

kypr

| 14. | küpros |
| --- | --- |

14.

küpros

| 15. | ciprus |
| --- | --- |

15.

ciprus

| 16. | kipras |
| --- | --- |

16.

kipras

| 17. | kipra |
| --- | --- |

17.

kipra

| 18. | ćipru |
| --- | --- |

18.

ćipru

| 19. | cypr |
| --- | --- |

19.

cypr

| 20. | ciper |
| --- | --- |

20.

ciper

| 21. | cyprus |
| --- | --- |

21.

cyprus

| 22. | kibris |
| --- | --- |

22.

kibris

| 23. | republikkencypern |
| --- | --- |

23.

republikkencypern

| 24. | republiekcyprus |
| --- | --- |

24.

republiekcyprus

| 25. | republicofcyprus |
| --- | --- |

25.

republicofcyprus

| 26. | kyproksentasavalta |
| --- | --- |

26.

kyproksentasavalta

| 27. | republiquedechypre |
| --- | --- |

27.

republiquedechypre

| 28. | republikzypern |
| --- | --- |

28.

republikzypern

| 29. | κυπριακηδημοκρατια |
| --- | --- |

29.

κυπριακηδημοκρατια

| 30. | repubblicadicipro |
| --- | --- |

30.

repubblicadicipro

| 31. | republicadechipre |
| --- | --- |

31.

republicadechipre

| 32. | republicadechipre |
| --- | --- |

32.

republicadechipre

| 33. | cypernsrepublik |
| --- | --- |

33.

cypernsrepublik

| 34. | poblachtnacipíre |
| --- | --- |

34.

poblachtnacipíre

| 35. | kyperskarepublika |
| --- | --- |

35.

kyperskarepublika

| 36. | küprosevabariik |
| --- | --- |

36.

küprosevabariik

| 37. | ciprusiköztàrsasàg |
| --- | --- |

37.

ciprusiköztàrsasàg

| 38. | kiprorespublika |
| --- | --- |

38.

kiprorespublika

| 39. | kiprasrepublika |
| --- | --- |

39.

kiprasrepublika

| 40. | republikata’ćipru |
| --- | --- |

40.

republikata’ćipru

| 41. | republikacypryjska |
| --- | --- |

41.

republikacypryjska

| 42. | republikaciper |
| --- | --- |

42.

republikaciper

| 43. | cyperskarepublika |
| --- | --- |

43.

cyperskarepublika

| 44. | kibriscumhuriyeti |
| --- | --- |

44.

kibriscumhuriyeti

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| 1. | ceska-republika |
| --- | --- |

1.

ceska-republika

| 2. | den-tjekkiske-republik |
| --- | --- |

2.

den-tjekkiske-republik

| 3. | tschechische-republik |
| --- | --- |

3.

tschechische-republik

| 4. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

4.

tsehhi-vabariik

| 5. | τσεχικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

5.

τσεχικη-δημοκρατια

| 6. | czech-republic |
| --- | --- |

6.

czech-republic

| 7. | repulica-checa |
| --- | --- |

7.

repulica-checa

| 8. | republique-tcheque |
| --- | --- |

8.

republique-tcheque

| 9. | repubblica-ceca |
| --- | --- |

9.

repubblica-ceca

| 10. | cehijas-republika |
| --- | --- |

10.

cehijas-republika

| 11. | cekijos-respublika |
| --- | --- |

11.

cekijos-respublika

| 12. | cseh-koztarsasag |
| --- | --- |

12.

cseh-koztarsasag

| 13. | repubblica-ceka |
| --- | --- |

13.

repubblica-ceka

| 14. | tsjechische-republiek |
| --- | --- |

14.

tsjechische-republiek

| 15. | republika-czeska |
| --- | --- |

15.

republika-czeska

| 16. | republica-checa |
| --- | --- |

16.

republica-checa

| 17. | ceska-republika |
| --- | --- |

17.

ceska-republika

| 18. | ceska-republika |
| --- | --- |

18.

ceska-republika

| 19. | tsekin-tasavalta |
| --- | --- |

19.

tsekin-tasavalta

| 20. | tjeckiska-republiken |
| --- | --- |

20.

tjeckiska-republiken

| 21. | ceskarepublika |
| --- | --- |

21.

ceskarepublika

| 22. | dentjekkiskerepublik |
| --- | --- |

22.

dentjekkiskerepublik

| 23. | tschechischerepublik |
| --- | --- |

23.

tschechischerepublik

| 24. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

24.

tsehhivabariik

| 25. | τσεχικηδημοκρατια |
| --- | --- |

25.

τσεχικηδημοκρατια

| 26. | czechrepublic |
| --- | --- |

26.

czechrepublic

| 27. | repulicacheca |
| --- | --- |

27.

repulicacheca

| 28. | republiquetcheque |
| --- | --- |

28.

republiquetcheque

| 29. | repubblicaceca |
| --- | --- |

29.

repubblicaceca

| 30. | cehijasrepublika |
| --- | --- |

30.

cehijasrepublika

| 31. | cekijosrespublika |
| --- | --- |

31.

cekijosrespublika

| 32. | csehkoztarsasag |
| --- | --- |

32.

csehkoztarsasag

| 33. | repubblicaceka |
| --- | --- |

33.

repubblicaceka

| 34. | tsjechischerepubliek |
| --- | --- |

34.

tsjechischerepubliek

| 35. | republikaczeska |
| --- | --- |

35.

republikaczeska

| 36. | republicacheca |
| --- | --- |

36.

republicacheca

| 37. | ceskarepublika |
| --- | --- |

37.

ceskarepublika

| 38. | ceskarepublika |
| --- | --- |

38.

ceskarepublika

| 39. | tsekintasavalta |
| --- | --- |

39.

tsekintasavalta

| 40. | tjeckiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

tjeckiskarepubliken

| 41. | czech |
| --- | --- |

41.

czech

| 42. | cesko |
| --- | --- |

42.

cesko

| 43. | tjekkiet |
| --- | --- |

43.

tjekkiet

| 44. | tschechien |
| --- | --- |

44.

tschechien

| 45. | tsehhi |
| --- | --- |

45.

tsehhi

| 46. | τσεχια |
| --- | --- |

46.

τσεχια

| 47. | czechia |
| --- | --- |

47.

czechia

| 48. | chequia |
| --- | --- |

48.

chequia

| 49. | tchequie |
| --- | --- |

49.

tchequie

| 50. | cechia |
| --- | --- |

50.

cechia

| 51. | cehija |
| --- | --- |

51.

cehija

| 52. | cekija |
| --- | --- |

52.

cekija

| 53. | csehorszag |
| --- | --- |

53.

csehorszag

| 54. | tsjechie |
| --- | --- |

54.

tsjechie

| 55. | czechy |
| --- | --- |

55.

czechy

| 56. | chequia |
| --- | --- |

56.

chequia

| 57. | ceska |
| --- | --- |

57.

ceska

| 58. | tsekinmaa |
| --- | --- |

58.

tsekinmaa

| 59. | tjeckien |
| --- | --- |

59.

tjeckien

| 60. | cechy |
| --- | --- |

60.

cechy

| 61. | česka-republika |
| --- | --- |

61.

česka-republika

| 62. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

62.

tsehhi-vabariik

| 63. | republica-checa |
| --- | --- |

63.

republica-checa

| 64. | republique-tcheque |
| --- | --- |

64.

republique-tcheque

| 65. | čehijas-republika |
| --- | --- |

65.

čehijas-republika

| 66. | cseh-köztarsasag |
| --- | --- |

66.

cseh-köztarsasag

| 67. | republica-checa |
| --- | --- |

67.

republica-checa

| 68. | česka-republika |
| --- | --- |

68.

česka-republika

| 69. | českarepublika |
| --- | --- |

69.

českarepublika

| 70. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

70.

tsehhivabariik

| 71. | republicacheca |
| --- | --- |

71.

republicacheca

| 72. | republiquetcheque |
| --- | --- |

72.

republiquetcheque

| 73. | čehijasrepublika |
| --- | --- |

73.

čehijasrepublika

| 74. | csehköztarsasag |
| --- | --- |

74.

csehköztarsasag

| 75. | republicacheca |
| --- | --- |

75.

republicacheca

| 76. | českarepublika |
| --- | --- |

76.

českarepublika

| 77. | česko |
| --- | --- |

77.

česko

| 78. | tsjechië |
| --- | --- |

78.

tsjechië

| 79. | tsehhi |
| --- | --- |

79.

tsehhi

| 80. | chequia |
| --- | --- |

80.

chequia

| 81. | tchequie |
| --- | --- |

81.

tchequie

| 82. | čehija |
| --- | --- |

82.

čehija

| 83. | csehorszag |
| --- | --- |

83.

csehorszag

| 84. | česka |
| --- | --- |

84.

česka

| 85. | čechy |
| --- | --- |

85.

čechy

DÁNIA

| 1. | danemark |
| --- | --- |

1.

danemark

| 2. | denemarken |
| --- | --- |

2.

denemarken

| 3. | danmark |
| --- | --- |

3.

danmark

| 4. | denmark |
| --- | --- |

4.

denmark

| 5. | tanska |
| --- | --- |

5.

tanska

| 6. | δανία |
| --- | --- |

6.

δανία

| 7. | danimarca |
| --- | --- |

7.

danimarca

| 8. | dinamarca |
| --- | --- |

8.

dinamarca

| 9. | dänemark |
| --- | --- |

9.

dänemark

| 10. | dánsko |
| --- | --- |

10.

dánsko

| 11. | taani |
| --- | --- |

11.

taani

| 12. | danija |
| --- | --- |

12.

danija

| 13. | dānija |
| --- | --- |

13.

dānija

| 14. | id-danimarka |
| --- | --- |

14.

id-danimarka

| 15. | dania |
| --- | --- |

15.

dania

| 16. | danska |
| --- | --- |

16.

danska

| 17. | dánia |
| --- | --- |

17.

dánia

ÉSZTORSZÁG

| 1. | eesti |
| --- | --- |

1.

eesti

| 2. | estija |
| --- | --- |

2.

estija

| 3. | estland |
| --- | --- |

3.

estland

| 4. | estonia |
| --- | --- |

4.

estonia

| 5. | estónia |
| --- | --- |

5.

estónia

| 6. | estonie |
| --- | --- |

6.

estonie

| 7. | estonija |
| --- | --- |

7.

estonija

| 8. | estonja |
| --- | --- |

8.

estonja

| 9. | εσθονία |
| --- | --- |

9.

εσθονία

| 10. | igaunija |
| --- | --- |

10.

igaunija

| 11. | viro |
| --- | --- |

11.

viro

FINNORSZÁG

| 1. | suomi |
| --- | --- |

1.

suomi

| 2. | finland |
| --- | --- |

2.

finland

| 3. | finska |
| --- | --- |

3.

finska

| 4. | finskó |
| --- | --- |

4.

finskó

| 5. | finlândia |
| --- | --- |

5.

finlândia

| 6. | finlandia |
| --- | --- |

6.

finlandia

| 7. | finlandja |
| --- | --- |

7.

finlandja

| 8. | finnország |
| --- | --- |

8.

finnország

| 9. | suomija |
| --- | --- |

9.

suomija

| 10. | somija |
| --- | --- |

10.

somija

| 11. | finlande |
| --- | --- |

11.

finlande

| 12. | φινλανδία |
| --- | --- |

12.

φινλανδία

| 13. | soomi |
| --- | --- |

13.

soomi

| 14. | finnland |
| --- | --- |

14.

finnland

| 15. | finsko |
| --- | --- |

15.

finsko

FRANCIAORSZÁG

| 1. | francia |
| --- | --- |

1.

francia

| 2. | francie |
| --- | --- |

2.

francie

| 3. | frankrig |
| --- | --- |

3.

frankrig

| 4. | frankreich |
| --- | --- |

4.

frankreich

| 5. | prantsusmaa |
| --- | --- |

5.

prantsusmaa

| 6. | γαλλια |
| --- | --- |

6.

γαλλια

| 7. | gallia |
| --- | --- |

7.

gallia

| 8. | france |
| --- | --- |

8.

france

| 9. | france |
| --- | --- |

9.

france

| 10. | francia |
| --- | --- |

10.

francia

| 11. | francija |
| --- | --- |

11.

francija

| 12. | prancūzija |
| --- | --- |

12.

prancūzija

| 13. | prancuzija |
| --- | --- |

13.

prancuzija

| 14. | franciaország |
| --- | --- |

14.

franciaország

| 15. | franciaorszag |
| --- | --- |

15.

franciaorszag

| 16. | franza |
| --- | --- |

16.

franza

| 17. | frankrijk |
| --- | --- |

17.

frankrijk

| 18. | francja |
| --- | --- |

18.

francja

| 19. | frança |
| --- | --- |

19.

frança

| 20. | francúzsko |
| --- | --- |

20.

francúzsko

| 21. | francuzsko |
| --- | --- |

21.

francuzsko

| 22. | francija |
| --- | --- |

22.

francija

| 23. | ranska |
| --- | --- |

23.

ranska

| 24. | frankrike |
| --- | --- |

24.

frankrike

| 25. | französischerepublik |
| --- | --- |

25.

französischerepublik

| 26. | französische-republik |
| --- | --- |

26.

französische-republik

| 27. | französische_republik |
| --- | --- |

27.

französische_republik

| 28. | franzosischerepublik |
| --- | --- |

28.

franzosischerepublik

| 29. | franzosische-republik |
| --- | --- |

29.

franzosische-republik

| 30. | franzosische_republik |
| --- | --- |

30.

franzosische_republik

| 31. | franzoesischerepublik |
| --- | --- |

31.

franzoesischerepublik

| 32. | franzoesische-republik |
| --- | --- |

32.

franzoesische-republik

| 33. | franzoesische_republik |
| --- | --- |

33.

franzoesische_republik

| 34. | frenchrepublic |
| --- | --- |

34.

frenchrepublic

| 35. | french-republic |
| --- | --- |

35.

french-republic

| 36. | french_republic |
| --- | --- |

36.

french_republic

| 37. | republiquefrançaise |
| --- | --- |

37.

republiquefrançaise

| 38. | republique-française |
| --- | --- |

38.

republique-française

| 39. | republique_française |
| --- | --- |

39.

republique_française

| 40. | républiquefrançaise |
| --- | --- |

40.

républiquefrançaise

| 41. | république-française |
| --- | --- |

41.

république-française

| 42. | république_française |
| --- | --- |

42.

république_française

| 43. | republiquefrancaise |
| --- | --- |

43.

republiquefrancaise

| 44. | republique-francaise |
| --- | --- |

44.

republique-francaise

| 45. | republique_francaise |
| --- | --- |

45.

republique_francaise

| 46. | républiquefrancaise |
| --- | --- |

46.

républiquefrancaise

| 47. | république-francaise |
| --- | --- |

47.

république-francaise

| 48. | république_francaise |
| --- | --- |

48.

république_francaise

| 49. | alsace |
| --- | --- |

49.

alsace

| 50. | auvergne |
| --- | --- |

50.

auvergne

| 51. | aquitaine |
| --- | --- |

51.

aquitaine

| 52. | basse-normandie |
| --- | --- |

52.

basse-normandie

| 53. | bassenormandie |
| --- | --- |

53.

bassenormandie

| 54. | bourgogne |
| --- | --- |

54.

bourgogne

| 55. | bretagne |
| --- | --- |

55.

bretagne

| 56. | centre |
| --- | --- |

56.

centre

| 57. | champagne-ardenne |
| --- | --- |

57.

champagne-ardenne

| 58. | champagneardenne |
| --- | --- |

58.

champagneardenne

| 59. | corse |
| --- | --- |

59.

corse

| 60. | franche-comte |
| --- | --- |

60.

franche-comte

| 61. | franche-comté |
| --- | --- |

61.

franche-comté

| 62. | franchecomte |
| --- | --- |

62.

franchecomte

| 63. | franchecomté |
| --- | --- |

63.

franchecomté

| 64. | haute-normandie |
| --- | --- |

64.

haute-normandie

| 65. | hautenormandie |
| --- | --- |

65.

hautenormandie

| 66. | ile-de-France |
| --- | --- |

66.

ile-de-France

| 67. | île-de-France |
| --- | --- |

67.

île-de-France

| 68. | iledeFrance |
| --- | --- |

68.

iledeFrance

| 69. | îledeFrance |
| --- | --- |

69.

îledeFrance

| 70. | languedoc-roussillon |
| --- | --- |

70.

languedoc-roussillon

| 71. | languedocroussillon |
| --- | --- |

71.

languedocroussillon

| 72. | limousin |
| --- | --- |

72.

limousin

| 73. | lorraine |
| --- | --- |

73.

lorraine

| 74. | midi-pyrenees |
| --- | --- |

74.

midi-pyrenees

| 75. | midi-pyrénées |
| --- | --- |

75.

midi-pyrénées

| 76. | midipyrenees |
| --- | --- |

76.

midipyrenees

| 77. | midipyrénées |
| --- | --- |

77.

midipyrénées

| 78. | nord-pas-de-calais |
| --- | --- |

78.

nord-pas-de-calais

| 79. | nordpasdecalais |
| --- | --- |

79.

nordpasdecalais

| 80. | paysdelaloire |
| --- | --- |

80.

paysdelaloire

| 81. | pays-de-la-loire |
| --- | --- |

81.

pays-de-la-loire

| 82. | picardie |
| --- | --- |

82.

picardie

| 83. | poitou-charentes |
| --- | --- |

83.

poitou-charentes

| 84. | poitoucharentes |
| --- | --- |

84.

poitoucharentes

| 85. | provence-alpes-cote-d-azur |
| --- | --- |

85.

provence-alpes-cote-d-azur

| 86. | provence-alpes-côte-d-azur |
| --- | --- |

86.

provence-alpes-côte-d-azur

| 87. | provencealpescotedazur |
| --- | --- |

87.

provencealpescotedazur

| 88. | provencealpescôtedazur |
| --- | --- |

88.

provencealpescôtedazur

| 89. | rhone-alpes |
| --- | --- |

89.

rhone-alpes

| 90. | rhône-alpes |
| --- | --- |

90.

rhône-alpes

| 91. | rhonealpes |
| --- | --- |

91.

rhonealpes

| 92. | rhônealpes |
| --- | --- |

92.

rhônealpes

| 93. | guadeloupe |
| --- | --- |

93.

guadeloupe

| 94. | guyane |
| --- | --- |

94.

guyane

| 95. | martinique |
| --- | --- |

95.

martinique

| 96. | reunion |
| --- | --- |

96.

reunion

| 97. | réunion |
| --- | --- |

97.

réunion

| 98. | mayotte |
| --- | --- |

98.

mayotte

| 99. | saint-pierre-et-miquelon |
| --- | --- |

99.

saint-pierre-et-miquelon

| 100. | saintpierreetmiquelon |
| --- | --- |

100.

saintpierreetmiquelon

| 101. | polynesie-française |
| --- | --- |

101.

polynesie-française

| 102. | polynésie-française |
| --- | --- |

102.

polynésie-française

| 103. | polynesie-francaise |
| --- | --- |

103.

polynesie-francaise

| 104. | polynésie-francaise |
| --- | --- |

104.

polynésie-francaise

| 105. | polynesiefrançaise |
| --- | --- |

105.

polynesiefrançaise

| 106. | polynésiefrançaise |
| --- | --- |

106.

polynésiefrançaise

| 107. | polynesiefrancaise |
| --- | --- |

107.

polynesiefrancaise

| 108. | polynésiefrancaise |
| --- | --- |

108.

polynésiefrancaise

| 109. | nouvelle-caledonie |
| --- | --- |

109.

nouvelle-caledonie

| 110. | nouvelle-calédonie |
| --- | --- |

110.

nouvelle-calédonie

| 111. | nouvellecaledonie |
| --- | --- |

111.

nouvellecaledonie

| 112. | nouvellecalédonie |
| --- | --- |

112.

nouvellecalédonie

| 113. | wallis-et-futuna |
| --- | --- |

113.

wallis-et-futuna

| 114. | wallisetfutuna |
| --- | --- |

114.

wallisetfutuna

| 115. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

115.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 116. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

116.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 117. | terresaustralesetantarctiquesfrançaises |
| --- | --- |

117.

terresaustralesetantarctiquesfrançaises

| 118. | terresaustralesetantarctique-françaises |
| --- | --- |

118.

terresaustralesetantarctique-françaises

| 119. | saint-barthélémy |
| --- | --- |

119.

saint-barthélémy

| 120. | saintbarthélémy |
| --- | --- |

120.

saintbarthélémy

| 121. | saint-barthelemy |
| --- | --- |

121.

saint-barthelemy

| 122. | saintbarthelemy |
| --- | --- |

122.

saintbarthelemy

| 123. | saint-martin |
| --- | --- |

123.

saint-martin

| 124. | saintmartin |
| --- | --- |

124.

saintmartin

NÉMETORSZÁG

| 1. | deutschland |
| --- | --- |

1.

deutschland

| 2. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

2.

federalrepublicofgermany

| 3. | bundesrepublik-deutschland |
| --- | --- |

3.

bundesrepublik-deutschland

| 4. | bundesrepublikdeutschland |
| --- | --- |

4.

bundesrepublikdeutschland

| 5. | allemagne |
| --- | --- |

5.

allemagne

| 6. | republiquefederaled'allemagne |
| --- | --- |

6.

republiquefederaled'allemagne

| 7. | alemanna |
| --- | --- |

7.

alemanna

| 8. | repúblicafederaldealemania |
| --- | --- |

8.

repúblicafederaldealemania

| 9. | germania |
| --- | --- |

9.

germania

| 10. | repubblicafederaledigermania |
| --- | --- |

10.

repubblicafederaledigermania

| 11. | germany |
| --- | --- |

11.

germany

| 12. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

12.

federalrepublicofgermany

| 13. | tyskland |
| --- | --- |

13.

tyskland

| 14. | forbundsrepublikkentyskland |
| --- | --- |

14.

forbundsrepublikkentyskland

| 15. | duitsland |
| --- | --- |

15.

duitsland

| 16. | bondsrepubliekduitsland |
| --- | --- |

16.

bondsrepubliekduitsland

| 17. | nemecko |
| --- | --- |

17.

nemecko

| 18. | spolkovárepublikanemecko |
| --- | --- |

18.

spolkovárepublikanemecko

| 19. | alemanha |
| --- | --- |

19.

alemanha

| 20. | republicafederaldaalemanha |
| --- | --- |

20.

republicafederaldaalemanha

| 21. | niemczech |
| --- | --- |

21.

niemczech

| 22. | republikafederalnaniemiec |
| --- | --- |

22.

republikafederalnaniemiec

| 23. | németország |
| --- | --- |

23.

németország

| 24. | németországiszövetségiköztársaság |
| --- | --- |

24.

németországiszövetségiköztársaság

| 25. | vokietijos |
| --- | --- |

25.

vokietijos

| 26. | vokietijosfederacinerespublika |
| --- | --- |

26.

vokietijosfederacinerespublika

| 27. | vacija |
| --- | --- |

27.

vacija

| 28. | vacijasfederativarepublika |
| --- | --- |

28.

vacijasfederativarepublika

| 29. | däitschland |
| --- | --- |

29.

däitschland

| 30. | bundesrepublikdäitschland |
| --- | --- |

30.

bundesrepublikdäitschland

| 31. | germanja |
| --- | --- |

31.

germanja

| 32. | repubblikafederalitagermanja |
| --- | --- |

32.

repubblikafederalitagermanja

| 33. | gearmaine |
| --- | --- |

33.

gearmaine

| 34. | poblachtchnaidhmenagearmaine |
| --- | --- |

34.

poblachtchnaidhmenagearmaine

| 35. | saksamaa |
| --- | --- |

35.

saksamaa

| 36. | saksamaaliitvabariik |
| --- | --- |

36.

saksamaaliitvabariik

| 37. | nemcija |
| --- | --- |

37.

nemcija

| 38. | zweznarepublikanemcija |
| --- | --- |

38.

zweznarepublikanemcija

| 39. | γερμανία |
| --- | --- |

39.

γερμανία

| 40. | saksa |
| --- | --- |

40.

saksa

| 41. | saksanliittotasavalta |
| --- | --- |

41.

saksanliittotasavalta

| 42. | Baden-Württemberg |
| --- | --- |

42.

Baden-Württemberg

| 43. | Bavaria |
| --- | --- |

43.

Bavaria

| 44. | Bayern |
| --- | --- |

44.

Bayern

| 45. | Berlin |
| --- | --- |

45.

Berlin

| 46. | Brandenburg |
| --- | --- |

46.

Brandenburg

| 47. | Bremen |
| --- | --- |

47.

Bremen

| 48. | Hamburg |
| --- | --- |

48.

Hamburg

| 49. | Hessen |
| --- | --- |

49.

Hessen

| 50. | Lower-Saxony |
| --- | --- |

50.

Lower-Saxony

| 51. | Mecklenburg-Western-Pomerania |
| --- | --- |

51.

Mecklenburg-Western-Pomerania

| 52. | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

52.

Mecklenburg-Vorpommern

| 53. | niedersachsen |
| --- | --- |

53.

niedersachsen

| 54. | nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

54.

nordrhein-Westfalen

| 55. | northrhine-Westphalia |
| --- | --- |

55.

northrhine-Westphalia

| 56. | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

56.

Rheinland-Pfalz

| 57. | Rhineland-Palatinate |
| --- | --- |

57.

Rhineland-Palatinate

| 58. | Saarland |
| --- | --- |

58.

Saarland

| 59. | Sachsen |
| --- | --- |

59.

Sachsen

| 60. | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

60.

Sachsen-Anhalt

| 61. | Saxony |
| --- | --- |

61.

Saxony

| 62. | Saxony-Anhalt |
| --- | --- |

62.

Saxony-Anhalt

| 63. | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

63.

Schleswig-Holstein

| 64. | Thüringen |
| --- | --- |

64.

Thüringen

| 65. | Thuringia |
| --- | --- |

65.

Thuringia

| 66. | Baden-Wuerttemberg |
| --- | --- |

66.

Baden-Wuerttemberg

| 67. | bade-wurtemberg |
| --- | --- |

67.

bade-wurtemberg

| 68. | le-bade-wurtemberg |
| --- | --- |

68.

le-bade-wurtemberg

| 69. | Baden-Wurttemberg |
| --- | --- |

69.

Baden-Wurttemberg

| 70. | BadenWürttemberg |
| --- | --- |

70.

BadenWürttemberg

| 71. | BadenWuerttemberg |
| --- | --- |

71.

BadenWuerttemberg

| 72. | badewurtemberg |
| --- | --- |

72.

badewurtemberg

| 73. | lebadewurtemberg |
| --- | --- |

73.

lebadewurtemberg

| 74. | BadenWurttemberg |
| --- | --- |

74.

BadenWurttemberg

| 75. | Baviera |
| --- | --- |

75.

Baviera

| 76. | Bavière |
| --- | --- |

76.

Bavière

| 77. | Freistaat-Bayern |
| --- | --- |

77.

Freistaat-Bayern

| 78. | FreistaatBayern |
| --- | --- |

78.

FreistaatBayern

| 79. | Free-State-of-Bavaria |
| --- | --- |

79.

Free-State-of-Bavaria

| 80. | Stato-Libero-di-Baviera |
| --- | --- |

80.

Stato-Libero-di-Baviera

| 81. | Etat-Libre-Bavière |
| --- | --- |

81.

Etat-Libre-Bavière

| 82. | Brandebourg |
| --- | --- |

82.

Brandebourg

| 83. | Brandeburgo |
| --- | --- |

83.

Brandeburgo

| 84. | Brandenburgii |
| --- | --- |

84.

Brandenburgii

| 85. | freieundhansestadthamburg |
| --- | --- |

85.

freieundhansestadthamburg

| 86. | freie-und-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

86.

freie-und-hansestadt-hamburg

| 87. | freiehansestadthamburg |
| --- | --- |

87.

freiehansestadthamburg

| 88. | freie-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

88.

freie-hansestadt-hamburg

| 89. | hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

89.

hansestadt-hamburg

| 90. | hansestadthamburg |
| --- | --- |

90.

hansestadthamburg

| 91. | stadthamburg |
| --- | --- |

91.

stadthamburg

| 92. | stadt-hamburg |
| --- | --- |

92.

stadt-hamburg

| 93. | hamburg-stadt |
| --- | --- |

93.

hamburg-stadt

| 94. | hamburg |
| --- | --- |

94.

hamburg

| 95. | landhamburg |
| --- | --- |

95.

landhamburg

| 96. | land-hamburg |
| --- | --- |

96.

land-hamburg

| 97. | hamburku |
| --- | --- |

97.

hamburku

| 98. | hampuriin |
| --- | --- |

98.

hampuriin

| 99. | hamborg |
| --- | --- |

99.

hamborg

| 100. | hamburgo |
| --- | --- |

100.

hamburgo

| 101. | hambourg |
| --- | --- |

101.

hambourg

| 102. | amburgo |
| --- | --- |

102.

amburgo

| 103. | hamburgu |
| --- | --- |

103.

hamburgu

| 104. | hanbao |
| --- | --- |

104.

hanbao

| 105. | hamburuku |
| --- | --- |

105.

hamburuku

| 106. | hamburk |
| --- | --- |

106.

hamburk

| 107. | hesse |
| --- | --- |

107.

hesse

| 108. | hassia |
| --- | --- |

108.

hassia

| 109. | nordrheinwestfalen |
| --- | --- |

109.

nordrheinwestfalen

| 110. | northrhinewestphalia |
| --- | --- |

110.

northrhinewestphalia

| 111. | northrhine-westfalia |
| --- | --- |

111.

northrhine-westfalia

| 112. | northrhinewestfalia |
| --- | --- |

112.

northrhinewestfalia

| 113. | rhenanie-du-nord-westphalie |
| --- | --- |

113.

rhenanie-du-nord-westphalie

| 114. | rhenaniedunordwestphalie |
| --- | --- |

114.

rhenaniedunordwestphalie

| 115. | lasaxe |
| --- | --- |

115.

lasaxe

| 116. | sachsen |
| --- | --- |

116.

sachsen

| 117. | sajonia |
| --- | --- |

117.

sajonia

| 118. | sajónia |
| --- | --- |

118.

sajónia

| 119. | saksen |
| --- | --- |

119.

saksen

| 120. | saksimaa |
| --- | --- |

120.

saksimaa

| 121. | saksio |
| --- | --- |

121.

saksio

| 122. | saksonia |
| --- | --- |

122.

saksonia

| 123. | saksonijos |
| --- | --- |

123.

saksonijos

| 124. | saška |
| --- | --- |

124.

saška

| 125. | saska |
| --- | --- |

125.

saska

| 126. | sasko |
| --- | --- |

126.

sasko

| 127. | sassonia |
| --- | --- |

127.

sassonia

| 128. | saxe |
| --- | --- |

128.

saxe

| 129. | saxonia |
| --- | --- |

129.

saxonia

| 130. | saxónia |
| --- | --- |

130.

saxónia

| 131. | szászország |
| --- | --- |

131.

szászország

| 132. | szaszorszag |
| --- | --- |

132.

szaszorszag

| 133. | Σαξωνία |
| --- | --- |

133.

Σαξωνία

| 134. | саксония |
| --- | --- |

134.

саксония

| 135. | freistaat-sachsen |
| --- | --- |

135.

freistaat-sachsen

| 136. | sorben |
| --- | --- |

136.

sorben

| 137. | serbja |
| --- | --- |

137.

serbja

| 138. | Sorben-Wenden |
| --- | --- |

138.

Sorben-Wenden

| 139. | Wenden |
| --- | --- |

139.

Wenden

| 140. | lausitzer-sorben |
| --- | --- |

140.

lausitzer-sorben

| 141. | domowina |
| --- | --- |

141.

domowina

GÖRÖGORSZÁG

| 1. | Grecia |
| --- | --- |

1.

Grecia

| 2. | Graekenland |
| --- | --- |

2.

Graekenland

| 3. | Griechenland |
| --- | --- |

3.

Griechenland

| 4. | Hellas |
| --- | --- |

4.

Hellas

| 5. | Greece |
| --- | --- |

5.

Greece

| 6. | Grece |
| --- | --- |

6.

Grece

| 7. | Grecia |
| --- | --- |

7.

Grecia

| 8. | Griekenland |
| --- | --- |

8.

Griekenland

| 9. | Grecia |
| --- | --- |

9.

Grecia

| 10. | Kreikka |
| --- | --- |

10.

Kreikka

| 11. | Grekland |
| --- | --- |

11.

Grekland

| 12. | Recko |
| --- | --- |

12.

Recko

| 13. | Kreeka |
| --- | --- |

13.

Kreeka

| 14. | Graecia |
| --- | --- |

14.

Graecia

| 15. | Graikija |
| --- | --- |

15.

Graikija

| 16. | Gorogorszag |
| --- | --- |

16.

Gorogorszag

| 17. | Grecja |
| --- | --- |

17.

Grecja

| 18. | Grecja |
| --- | --- |

18.

Grecja

| 19. | Grecko |
| --- | --- |

19.

Grecko

| 20. | Grcija |
| --- | --- |

20.

Grcija

MAGYARORSZÁG

| 1. | magyarkoztarsasag |
| --- | --- |

1.

magyarkoztarsasag

| 2. | republicofhungary |
| --- | --- |

2.

republicofhungary

| 3. | republiquedehongrie |
| --- | --- |

3.

republiquedehongrie

| 4. | republikungarn |
| --- | --- |

4.

republikungarn

| 5. | republicadehungria |
| --- | --- |

5.

republicadehungria

| 6. | repubblicadiungheria |
| --- | --- |

6.

repubblicadiungheria

| 7. | republicadahungria |
| --- | --- |

7.

republicadahungria

| 8. | ungerskarepubliken |
| --- | --- |

8.

ungerskarepubliken

| 9. | unkarintasavalta |
| --- | --- |

9.

unkarintasavalta

| 10. | denungarskerepublik |
| --- | --- |

10.

denungarskerepublik

| 11. | derepublikhongarije |
| --- | --- |

11.

derepublikhongarije

| 12. | republikawegierska |
| --- | --- |

12.

republikawegierska

| 13. | ungarivabariik |
| --- | --- |

13.

ungarivabariik

| 14. | ungarijasrepublika |
| --- | --- |

14.

ungarijasrepublika

| 15. | vengrijosrespublika |
| --- | --- |

15.

vengrijosrespublika

| 16. | magyarorszag |
| --- | --- |

16.

magyarorszag

| 17. | hungary |
| --- | --- |

17.

hungary

| 18. | hongrie |
| --- | --- |

18.

hongrie

| 19. | ungarn |
| --- | --- |

19.

ungarn

| 20. | hungria |
| --- | --- |

20.

hungria

| 21. | ungheria |
| --- | --- |

21.

ungheria

| 22. | ungern |
| --- | --- |

22.

ungern

| 23. | unkari |
| --- | --- |

23.

unkari

| 24. | hongarije |
| --- | --- |

24.

hongarije

| 25. | wegry |
| --- | --- |

25.

wegry

| 26. | madarsko |
| --- | --- |

26.

madarsko

| 27. | ungari |
| --- | --- |

27.

ungari

| 28. | ungarija |
| --- | --- |

28.

ungarija

| 29. | vengrija |
| --- | --- |

29.

vengrija

| 30. | magyarköztársaság |
| --- | --- |

30.

magyarköztársaság

| 31. | magyarország |
| --- | --- |

31.

magyarország

| 32. | madarskarepublika |
| --- | --- |

32.

madarskarepublika

| 33. | republikamadzarska |
| --- | --- |

33.

republikamadzarska

| 34. | madzarsko |
| --- | --- |

34.

madzarsko

| 35. | ουγγαρια |
| --- | --- |

35.

ουγγαρια

| 36. | ουγρικιδεμοκρατια |
| --- | --- |

36.

ουγρικιδεμοκρατια

| 37. | nyugatdunántúl |
| --- | --- |

37.

nyugatdunántúl

| 38. | középdunántúl |
| --- | --- |

38.

középdunántúl

| 39. | déldunántúl |
| --- | --- |

39.

déldunántúl

| 40. | középmagyarország |
| --- | --- |

40.

középmagyarország

| 41. | északmagyarország |
| --- | --- |

41.

északmagyarország

| 42. | északalföld |
| --- | --- |

42.

északalföld

| 43. | délalföld |
| --- | --- |

43.

délalföld

| 44. | nyugatdunantul |
| --- | --- |

44.

nyugatdunantul

| 45. | kozepdunantul |
| --- | --- |

45.

kozepdunantul

| 46. | deldunantul |
| --- | --- |

46.

deldunantul

| 47. | kozepmagyarorszag |
| --- | --- |

47.

kozepmagyarorszag

| 48. | eszakmagyarorszag |
| --- | --- |

48.

eszakmagyarorszag

| 49. | eszakalfold |
| --- | --- |

49.

eszakalfold

| 50. | delalfold |
| --- | --- |

50.

delalfold

ÍRORSZÁG

| 1. | irlanda |
| --- | --- |

1.

irlanda

| 2. | irsko |
| --- | --- |

2.

irsko

| 3. | irland |
| --- | --- |

3.

irland

| 4. | iirimaa |
| --- | --- |

4.

iirimaa

| 5. | ireland |
| --- | --- |

5.

ireland

| 6. | irlande |
| --- | --- |

6.

irlande

| 7. | irlanda |
| --- | --- |

7.

irlanda

| 8. | Īrija |
| --- | --- |

8.

Īrija

| 9. | Airija |
| --- | --- |

9.

Airija

| 10. | Írország |
| --- | --- |

10.

Írország

| 11. | L-Irlanda |
| --- | --- |

11.

L-Irlanda

| 12. | iρλανδία |
| --- | --- |

12.

iρλανδία

| 13. | ierland |
| --- | --- |

13.

ierland

| 14. | irlandia |
| --- | --- |

14.

irlandia

| 15. | Írsko |
| --- | --- |

15.

Írsko

| 16. | irska |
| --- | --- |

16.

irska

| 17. | irlanti |
| --- | --- |

17.

irlanti

| 18. | irland |
| --- | --- |

18.

irland

| 19. | .irlande |
| --- | --- |

19.

.irlande

| 20. | Ιρλανδία |
| --- | --- |

20.

Ιρλανδία

| 21. | irlande |
| --- | --- |

21.

irlande

| 22. | republicofireland |
| --- | --- |

22.

republicofireland

| 23. | eire |
| --- | --- |

23.

eire

OLASZORSZÁG

| 1. | Repubblica-Italiana |
| --- | --- |

1.

Repubblica-Italiana

| 2. | RepubblicaItaliana |
| --- | --- |

2.

RepubblicaItaliana

| 3. | Italia |
| --- | --- |

3.

Italia

| 4. | Italy |
| --- | --- |

4.

Italy

| 5. | Italian |
| --- | --- |

5.

Italian

| 6. | Italien |
| --- | --- |

6.

Italien

| 7. | Italija |
| --- | --- |

7.

Italija

| 8. | Itália |
| --- | --- |

8.

Itália

| 9. | Italië |
| --- | --- |

9.

Italië

| 10. | Italien |
| --- | --- |

10.

Italien

| 11. | Itálie |
| --- | --- |

11.

Itálie

| 12. | Italie |
| --- | --- |

12.

Italie

| 13. | Olaszország |
| --- | --- |

13.

Olaszország

| 14. | Itālija |
| --- | --- |

14.

Itālija

| 15. | Włochy |
| --- | --- |

15.

Włochy

| 16. | Ιταλία |
| --- | --- |

16.

Ιταλία

| 17. | Italja |
| --- | --- |

17.

Italja

| 18. | Taliansko |
| --- | --- |

18.

Taliansko

| 19. | Itaalia |
| --- | --- |

19.

Itaalia

| 20. | Abruzzo |
| --- | --- |

20.

Abruzzo

| 21. | Basilicata |
| --- | --- |

21.

Basilicata

| 22. | Calabria |
| --- | --- |

22.

Calabria

| 23. | Campania |
| --- | --- |

23.

Campania

| 24. | Emilia-Romagna |
| --- | --- |

24.

Emilia-Romagna

| 25. | Friuli-VeneziaGiulia |
| --- | --- |

25.

Friuli-VeneziaGiulia

| 26. | Lazio |
| --- | --- |

26.

Lazio

| 27. | Liguria |
| --- | --- |

27.

Liguria

| 28. | Lombardia |
| --- | --- |

28.

Lombardia

| 29. | Marche |
| --- | --- |

29.

Marche

| 30. | Molise |
| --- | --- |

30.

Molise

| 31. | Piemonte |
| --- | --- |

31.

Piemonte

| 32. | Puglia |
| --- | --- |

32.

Puglia

| 33. | Sardegna |
| --- | --- |

33.

Sardegna

| 34. | Sicilia |
| --- | --- |

34.

Sicilia

| 35. | Toscana |
| --- | --- |

35.

Toscana

| 36. | Trentino-AltoAdige |
| --- | --- |

36.

Trentino-AltoAdige

| 37. | Umbria |
| --- | --- |

37.

Umbria

| 38. | Valled'Aosta |
| --- | --- |

38.

Valled'Aosta

| 39. | Veneto |
| --- | --- |

39.

Veneto

LETTORSZÁG

| 1. | Λετονία |
| --- | --- |

1.

Λετονία

| 2. | Lettorszag |
| --- | --- |

2.

Lettorszag

| 3. | Latvja |
| --- | --- |

3.

Latvja

| 4. | Letland |
| --- | --- |

4.

Letland

| 5. | Lotwa |
| --- | --- |

5.

Lotwa

| 6. | Letonia |
| --- | --- |

6.

Letonia

| 7. | Lotyssko |
| --- | --- |

7.

Lotyssko

| 8. | Latvija |
| --- | --- |

8.

Latvija

| 9. | Lettland |
| --- | --- |

9.

Lettland

| 10. | Latvia |
| --- | --- |

10.

Latvia

| 11. | Lotyssko |
| --- | --- |

11.

Lotyssko

| 12. | Letland |
| --- | --- |

12.

Letland

| 13. | Lettland |
| --- | --- |

13.

Lettland

| 14. | Lati |
| --- | --- |

14.

Lati

| 15. | Letonia |
| --- | --- |

15.

Letonia

| 16. | Lettonie |
| --- | --- |

16.

Lettonie

| 17. | Lettonia |
| --- | --- |

17.

Lettonia

| 18. | Republicoflatvia |
| --- | --- |

18.

Republicoflatvia

| 19. | Latvijskajarespublika |
| --- | --- |

19.

Latvijskajarespublika

LITVÁNIA

| 1. | lietuva |
| --- | --- |

1.

lietuva

| 2. | leedu |
| --- | --- |

2.

leedu

| 3. | liettua |
| --- | --- |

3.

liettua

| 4. | litauen |
| --- | --- |

4.

litauen

| 5. | lithouania |
| --- | --- |

5.

lithouania

| 6. | lithuania |
| --- | --- |

6.

lithuania

| 7. | litouwen |
| --- | --- |

7.

litouwen

| 8. | lituania |
| --- | --- |

8.

lituania

| 9. | lituanie |
| --- | --- |

9.

lituanie

| 10. | litva |
| --- | --- |

10.

litva

| 11. | litván |
| --- | --- |

11.

litván

| 12. | litvania |
| --- | --- |

12.

litvania

| 13. | litvanya |
| --- | --- |

13.

litvanya

| 14. | litwa |
| --- | --- |

14.

litwa

| 15. | litwanja |
| --- | --- |

15.

litwanja

| 16. | liettuan |
| --- | --- |

16.

liettuan

| 17. | litevská |
| --- | --- |

17.

litevská

| 18. | lietuvas |
| --- | --- |

18.

lietuvas

| 19. | litwy |
| --- | --- |

19.

litwy

| 20. | litovska |
| --- | --- |

20.

litovska

| 21. | aukstaitija |
| --- | --- |

21.

aukstaitija

| 22. | zemaitija |
| --- | --- |

22.

zemaitija

| 23. | dzukija |
| --- | --- |

23.

dzukija

| 24. | suvalkija |
| --- | --- |

24.

suvalkija

| 25. | suduva |
| --- | --- |

25.

suduva

| 26. | lietuvos-respublika |
| --- | --- |

26.

lietuvos-respublika

| 27. | lietuvos_respublika |
| --- | --- |

27.

lietuvos_respublika

| 28. | lietuvosrespublika |
| --- | --- |

28.

lietuvosrespublika

| 29. | republic-of-lithuania |
| --- | --- |

29.

republic-of-lithuania

| 30. | republic_of_lithuania |
| --- | --- |

30.

republic_of_lithuania

| 31. | republiclithuania |
| --- | --- |

31.

republiclithuania

| 32. | republicoflithuania |
| --- | --- |

32.

republicoflithuania

| 33. | republique-de-lituanie |
| --- | --- |

33.

republique-de-lituanie

| 34. | republique_de_lituanie |
| --- | --- |

34.

republique_de_lituanie

| 35. | republiquelituanie |
| --- | --- |

35.

republiquelituanie

| 36. | republiquedelituanie |
| --- | --- |

36.

republiquedelituanie

| 37. | republica-de-lituania |
| --- | --- |

37.

republica-de-lituania

| 38. | republica_de_lituania |
| --- | --- |

38.

republica_de_lituania

| 39. | republicalituania |
| --- | --- |

39.

republicalituania

| 40. | republicadelituania |
| --- | --- |

40.

republicadelituania

| 41. | litovskajarespublika |
| --- | --- |

41.

litovskajarespublika

| 42. | litovskaja-respublika |
| --- | --- |

42.

litovskaja-respublika

| 43. | litovskaja_respublika |
| --- | --- |

43.

litovskaja_respublika

| 44. | litauensrepublik |
| --- | --- |

44.

litauensrepublik

| 45. | litauens-republik |
| --- | --- |

45.

litauens-republik

| 46. | litauens_republic |
| --- | --- |

46.

litauens_republic

| 47. | republiklitauen |
| --- | --- |

47.

republiklitauen

| 48. | republik-litauen |
| --- | --- |

48.

republik-litauen

| 49. | republic_litauen |
| --- | --- |

49.

republic_litauen

| 50. | δημοκρατιατησλιθουανιας |
| --- | --- |

50.

δημοκρατιατησλιθουανιας

| 51. | δημοκρατια-της-λιθουανιας |
| --- | --- |

51.

δημοκρατια-της-λιθουανιας

| 52. | δημοκρατια_της_λιθουανιας |
| --- | --- |

52.

δημοκρατια_της_λιθουανιας

| 53. | δημοκρατίατηςΛιθουανίας |
| --- | --- |

53.

δημοκρατίατηςΛιθουανίας

| 54. | δημοκρατία-της-Λιθουανίας |
| --- | --- |

54.

δημοκρατία-της-Λιθουανίας

| 55. | δημοκρατία_της_Λιθουανίας |
| --- | --- |

55.

δημοκρατία_της_Λιθουανίας

| 56. | repubblicadilituania |
| --- | --- |

56.

repubblicadilituania

| 57. | repubblica-di-lituania |
| --- | --- |

57.

repubblica-di-lituania

| 58. | repubblica_di_lituania |
| --- | --- |

58.

repubblica_di_lituania

| 59. | republieklitouwen |
| --- | --- |

59.

republieklitouwen

| 60. | republiek-litouwen |
| --- | --- |

60.

republiek-litouwen

| 61. | republiek_litouwen |
| --- | --- |

61.

republiek_litouwen

| 62. | republicadalituania |
| --- | --- |

62.

republicadalituania

| 63. | republica-da-lituania |
| --- | --- |

63.

republica-da-lituania

| 64. | republica_da_lituania |
| --- | --- |

64.

republica_da_lituania

| 65. | liettuantasavalta |
| --- | --- |

65.

liettuantasavalta

| 66. | liettuan-tasavalta |
| --- | --- |

66.

liettuan-tasavalta

| 67. | liettuan_tasavalta |
| --- | --- |

67.

liettuan_tasavalta

| 68. | republikenLitauen |
| --- | --- |

68.

republikenLitauen

| 69. | republiken-litauen |
| --- | --- |

69.

republiken-litauen

| 70. | republiken_litauen |
| --- | --- |

70.

republiken_litauen

| 71. | litevskárepublika |
| --- | --- |

71.

litevskárepublika

| 72. | litevská-republika |
| --- | --- |

72.

litevská-republika

| 73. | litevská_republika |
| --- | --- |

73.

litevská_republika

| 74. | leeduvabariik |
| --- | --- |

74.

leeduvabariik

| 75. | leedu-vabariik |
| --- | --- |

75.

leedu-vabariik

| 76. | leedu_vabariik |
| --- | --- |

76.

leedu_vabariik

| 77. | lietuvasrepublika |
| --- | --- |

77.

lietuvasrepublika

| 78. | lietuvas-republika |
| --- | --- |

78.

lietuvas-republika

| 79. | lietuvas_republika |
| --- | --- |

79.

lietuvas_republika

| 80. | litvánköztársaság |
| --- | --- |

80.

litvánköztársaság

| 81. | litván-köztársaság |
| --- | --- |

81.

litván-köztársaság

| 82. | litván_köztársaság |
| --- | --- |

82.

litván_köztársaság

| 83. | repubblikatallitwanja |
| --- | --- |

83.

repubblikatallitwanja

| 84. | repubblika-tal-litwanja |
| --- | --- |

84.

repubblika-tal-litwanja

| 85. | repubblika_tal_litwanja |
| --- | --- |

85.

repubblika_tal_litwanja

| 86. | republikalitwy |
| --- | --- |

86.

republikalitwy

| 87. | republika-litwy |
| --- | --- |

87.

republika-litwy

| 88. | republika_litwy |
| --- | --- |

88.

republika_litwy

| 89. | litovskarepublika |
| --- | --- |

89.

litovskarepublika

| 90. | litovska-republika |
| --- | --- |

90.

litovska-republika

| 91. | litovska_republika |
| --- | --- |

91.

litovska_republika

| 92. | republikalitva |
| --- | --- |

92.

republikalitva

| 93. | republika-litva |
| --- | --- |

93.

republika-litva

| 94. | republika_litva |
| --- | --- |

94.

republika_litva

LUXEMBURG

| 1. | luxembourg |
| --- | --- |

1.

luxembourg

| 2. | luxemburg |
| --- | --- |

2.

luxemburg

| 3. | letzebuerg |
| --- | --- |

3.

letzebuerg

MÁLTA

| 1. | malta |
| --- | --- |

1.

malta

| 2. | malte |
| --- | --- |

2.

malte

| 3. | melita |
| --- | --- |

3.

melita

| 4. | republicofmalta |
| --- | --- |

4.

republicofmalta

| 5. | republic-of-malta |
| --- | --- |

5.

republic-of-malta

| 6. | therepublicofmalta |
| --- | --- |

6.

therepublicofmalta

| 7. | the-republic-of-malta |
| --- | --- |

7.

the-republic-of-malta

| 8. | repubblikatamalta |
| --- | --- |

8.

repubblikatamalta

| 9. | repubblika-ta-malta |
| --- | --- |

9.

repubblika-ta-malta

| 10. | maltarepublic |
| --- | --- |

10.

maltarepublic

| 11. | maltarepubblika |
| --- | --- |

11.

maltarepubblika

| 12. | gozo |
| --- | --- |

12.

gozo

| 13. | ghawdex |
| --- | --- |

13.

ghawdex

HOLLANDIA

| 1. | nederland |
| --- | --- |

1.

nederland

| 2. | holland |
| --- | --- |

2.

holland

| 3. | thenetherlands |
| --- | --- |

3.

thenetherlands

| 4. | netherlands |
| --- | --- |

4.

netherlands

| 5. | lespaysbas |
| --- | --- |

5.

lespaysbas

| 6. | hollande |
| --- | --- |

6.

hollande

| 7. | dieniederlande |
| --- | --- |

7.

dieniederlande

| 8. | lospaisesbajos |
| --- | --- |

8.

lospaisesbajos

| 9. | holanda |
| --- | --- |

9.

holanda

LENGYELORSZÁG

| 1. | rzeczpospolitapolska |
| --- | --- |

1.

rzeczpospolitapolska

| 2. | rzeczpospolita_polska |
| --- | --- |

2.

rzeczpospolita_polska

| 3. | rzeczpospolita-polska |
| --- | --- |

3.

rzeczpospolita-polska

| 4. | polska |
| --- | --- |

4.

polska

| 5. | polonia |
| --- | --- |

5.

polonia

| 6. | lenkija |
| --- | --- |

6.

lenkija

| 7. | poland |
| --- | --- |

7.

poland

| 8. | polen |
| --- | --- |

8.

polen

| 9. | pologne |
| --- | --- |

9.

pologne

| 10. | polsko |
| --- | --- |

10.

polsko

| 11. | poola |
| --- | --- |

11.

poola

| 12. | puola |
| --- | --- |

12.

puola

PORTUGÁLIA

| 1. | republicaportuguesa |
| --- | --- |

1.

republicaportuguesa

| 2. | portugal |
| --- | --- |

2.

portugal

| 3. | portugália |
| --- | --- |

3.

portugália

| 4. | portugalia |
| --- | --- |

4.

portugalia

| 5. | portugali |
| --- | --- |

5.

portugali

| 6. | portugalska |
| --- | --- |

6.

portugalska

| 7. | portugalsko |
| --- | --- |

7.

portugalsko

| 8. | portogallo |
| --- | --- |

8.

portogallo

| 9. | portugalija |
| --- | --- |

9.

portugalija

| 10. | portekiz |
| --- | --- |

10.

portekiz

| 11. | πορτογαλία |
| --- | --- |

11.

πορτογαλία

| 12. | portugāle |
| --- | --- |

12.

portugāle

| 13. | aveiro |
| --- | --- |

13.

aveiro

| 14. | beja |
| --- | --- |

14.

beja

| 15. | braga |
| --- | --- |

15.

braga

| 16. | bragança |
| --- | --- |

16.

bragança

| 17. | castelobranco |
| --- | --- |

17.

castelobranco

| 18. | coimbra |
| --- | --- |

18.

coimbra

| 19. | evora |
| --- | --- |

19.

evora

| 20. | faro |
| --- | --- |

20.

faro

| 21. | guarda |
| --- | --- |

21.

guarda

| 22. | leiria |
| --- | --- |

22.

leiria

| 23. | lisboa |
| --- | --- |

23.

lisboa

| 24. | portalegre |
| --- | --- |

24.

portalegre

| 25. | porto |
| --- | --- |

25.

porto

| 26. | santarem |
| --- | --- |

26.

santarem

| 27. | setubal |
| --- | --- |

27.

setubal

| 28. | vianadocastelo |
| --- | --- |

28.

vianadocastelo

| 29. | viseu |
| --- | --- |

29.

viseu

| 30. | vilareal |
| --- | --- |

30.

vilareal

| 31. | madeira |
| --- | --- |

31.

madeira

| 32. | açores |
| --- | --- |

32.

açores

| 33. | alentejo |
| --- | --- |

33.

alentejo

| 34. | algarve |
| --- | --- |

34.

algarve

| 35. | altoalentejo |
| --- | --- |

35.

altoalentejo

| 36. | baixoalentejo |
| --- | --- |

36.

baixoalentejo

| 37. | beiraalta |
| --- | --- |

37.

beiraalta

| 38. | beirabaixa |
| --- | --- |

38.

beirabaixa

| 39. | beirainterior |
| --- | --- |

39.

beirainterior

| 40. | beiralitoral |
| --- | --- |

40.

beiralitoral

| 41. | beiratransmontana |
| --- | --- |

41.

beiratransmontana

| 42. | douro |
| --- | --- |

42.

douro

| 43. | dourolitoral |
| --- | --- |

43.

dourolitoral

| 44. | entredouroeminho |
| --- | --- |

44.

entredouroeminho

| 45. | estremadura |
| --- | --- |

45.

estremadura

| 46. | minho |
| --- | --- |

46.

minho

| 47. | ribatejo |
| --- | --- |

47.

ribatejo

| 48. | tras-os-montes-e-alto-douro |
| --- | --- |

48.

tras-os-montes-e-alto-douro

| 49. | acores |
| --- | --- |

49.

acores

SZLOVÁKIA

| 1. | slowakische-republik |
| --- | --- |

1.

slowakische-republik

| 2. | republique-slovaque |
| --- | --- |

2.

republique-slovaque

| 3. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

3.

slovakiki-dimokratia

| 4. | slovenska-republika |
| --- | --- |

4.

slovenska-republika

| 5. | slovakiske-republik |
| --- | --- |

5.

slovakiske-republik

| 6. | slovaki-vabariik |
| --- | --- |

6.

slovaki-vabariik

| 7. | slovakian-tasavalta |
| --- | --- |

7.

slovakian-tasavalta

| 8. | slovakikidimokratia |
| --- | --- |

8.

slovakikidimokratia

| 9. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

9.

slovakiki-dimokratia

| 10. | szlovak-koztarsasag |
| --- | --- |

10.

szlovak-koztarsasag

| 11. | slovak-republic |
| --- | --- |

11.

slovak-republic

| 12. | repubblica-slovacca |
| --- | --- |

12.

repubblica-slovacca

| 13. | slovakijas-republika |
| --- | --- |

13.

slovakijas-republika

| 14. | slovakijos-respublika |
| --- | --- |

14.

slovakijos-respublika

| 15. | repubblika-slovakka |
| --- | --- |

15.

repubblika-slovakka

| 16. | slowaakse-republiek |
| --- | --- |

16.

slowaakse-republiek

| 17. | republika-slowacka |
| --- | --- |

17.

republika-slowacka

| 18. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

18.

republica-eslovaca

| 19. | slovaska-republika |
| --- | --- |

19.

slovaska-republika

| 20. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

20.

republica-eslovaca

| 21. | slovakiska-republiken |
| --- | --- |

21.

slovakiska-republiken

| 22. | σλοßακικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

22.

σλοßακικη-δημοκρατια

| 23. | slowakischerepublik |
| --- | --- |

23.

slowakischerepublik

| 24. | republiqueslovaque |
| --- | --- |

24.

republiqueslovaque

| 25. | slovenskarepublika |
| --- | --- |

25.

slovenskarepublika

| 26. | slovakiskerepublik |
| --- | --- |

26.

slovakiskerepublik

| 27. | slovakivabariik |
| --- | --- |

27.

slovakivabariik

| 28. | slovakiantasavalta |
| --- | --- |

28.

slovakiantasavalta

| 29. | szlovakkoztarsasag |
| --- | --- |

29.

szlovakkoztarsasag

| 30. | slovakrepublic |
| --- | --- |

30.

slovakrepublic

| 31. | repubblicaslovacca |
| --- | --- |

31.

repubblicaslovacca

| 32. | slovakijasrepublika |
| --- | --- |

32.

slovakijasrepublika

| 33. | slovakijosrespublika |
| --- | --- |

33.

slovakijosrespublika

| 34. | repubblikaslovakka |
| --- | --- |

34.

repubblikaslovakka

| 35. | slowaakserepubliek |
| --- | --- |

35.

slowaakserepubliek

| 36. | republikaslowacka |
| --- | --- |

36.

republikaslowacka

| 37. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

37.

republicaeslovaca

| 38. | slovaskarepublika |
| --- | --- |

38.

slovaskarepublika

| 39. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

39.

republicaeslovaca

| 40. | slovakiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

slovakiskarepubliken

| 41. | σλοßακικηδημοκρατια |
| --- | --- |

41.

σλοßακικηδημοκρατια

| 42. | slowakei |
| --- | --- |

42.

slowakei

| 43. | slovaquie |
| --- | --- |

43.

slovaquie

| 44. | slovakia |
| --- | --- |

44.

slovakia

| 45. | slovensko |
| --- | --- |

45.

slovensko

| 46. | slovakiet |
| --- | --- |

46.

slovakiet

| 47. | slovakkia |
| --- | --- |

47.

slovakkia

| 48. | szlovakia |
| --- | --- |

48.

szlovakia

| 49. | slovacchia |
| --- | --- |

49.

slovacchia

| 50. | slovakija |
| --- | --- |

50.

slovakija

| 51. | slowakije |
| --- | --- |

51.

slowakije

| 52. | slowacija |
| --- | --- |

52.

slowacija

| 53. | eslovaquia |
| --- | --- |

53.

eslovaquia

| 54. | slovaska |
| --- | --- |

54.

slovaska

| 55. | σλοßακικη |
| --- | --- |

55.

σλοßακικη

| 56. | slovakien |
| --- | --- |

56.

slovakien

| 57. | république-slovaque |
| --- | --- |

57.

république-slovaque

| 58. | slovenská-republika |
| --- | --- |

58.

slovenská-republika

| 59. | szlovák-köztársaság |
| --- | --- |

59.

szlovák-köztársaság

| 60. | slovākijos-respublika |
| --- | --- |

60.

slovākijos-respublika

| 61. | republika-słowacka |
| --- | --- |

61.

republika-słowacka

| 62. | república-eslovaca |
| --- | --- |

62.

república-eslovaca

| 63. | slovaška-republika |
| --- | --- |

63.

slovaška-republika

| 64. | slovačka-republika |
| --- | --- |

64.

slovačka-republika

| 65. | lýdveldid-slovakia |
| --- | --- |

65.

lýdveldid-slovakia

| 66. | républiqueslovaque |
| --- | --- |

66.

républiqueslovaque

| 67. | slovenskárepublika |
| --- | --- |

67.

slovenskárepublika

| 68. | szlovákköztársaság |
| --- | --- |

68.

szlovákköztársaság

| 69. | slovākijosrespublika |
| --- | --- |

69.

slovākijosrespublika

| 70. | republikasłowacka |
| --- | --- |

70.

republikasłowacka

| 71. | repúblicaeslovaca |
| --- | --- |

71.

repúblicaeslovaca

| 72. | slovaškarepublika |
| --- | --- |

72.

slovaškarepublika

| 73. | slovačkarepublika |
| --- | --- |

73.

slovačkarepublika

| 74. | lýdveldidslovakia |
| --- | --- |

74.

lýdveldidslovakia

| 75. | szlovákia |
| --- | --- |

75.

szlovákia

| 76. | slovākija |
| --- | --- |

76.

slovākija

| 77. | słowacija |
| --- | --- |

77.

słowacija

| 78. | slovaška |
| --- | --- |

78.

slovaška

| 79. | slovačka |
| --- | --- |

79.

slovačka

SZLOVÉNIA

| 1. | slovenija |
| --- | --- |

1.

slovenija

| 2. | slovenia |
| --- | --- |

2.

slovenia

| 3. | slowenien |
| --- | --- |

3.

slowenien

| 4. | slovenie |
| --- | --- |

4.

slovenie

| 5. | la-slovenie |
| --- | --- |

5.

la-slovenie

| 6. | laslovenie |
| --- | --- |

6.

laslovenie

| 7. | eslovenia |
| --- | --- |

7.

eslovenia

| 8. | republikaslovenija |
| --- | --- |

8.

republikaslovenija

| 9. | republika-slovenija |
| --- | --- |

9.

republika-slovenija

| 10. | republicofslovenia |
| --- | --- |

10.

republicofslovenia

| 11. | republic-of-slovenia |
| --- | --- |

11.

republic-of-slovenia

| 12. | szlovenia |
| --- | --- |

12.

szlovenia

| 13. | szlovenkoztarsasag |
| --- | --- |

13.

szlovenkoztarsasag

| 14. | szloven-koztarsasag |
| --- | --- |

14.

szloven-koztarsasag

| 15. | repubblicadislovenia |
| --- | --- |

15.

repubblicadislovenia

| 16. | repubblica-di-slovenia |
| --- | --- |

16.

repubblica-di-slovenia

SPANYOLORSZÁG

| 1. | españa |
| --- | --- |

1.

españa

| 2. | reinodeespana |
| --- | --- |

2.

reinodeespana

| 3. | reino-de-espana |
| --- | --- |

3.

reino-de-espana

| 4. | espagne |
| --- | --- |

4.

espagne

| 5. | espana |
| --- | --- |

5.

espana

| 6. | espanha |
| --- | --- |

6.

espanha

| 7. | espanja |
| --- | --- |

7.

espanja

| 8. | espanya |
| --- | --- |

8.

espanya

| 9. | hispaania |
| --- | --- |

9.

hispaania

| 10. | hiszpania |
| --- | --- |

10.

hiszpania

| 11. | ispanija |
| --- | --- |

11.

ispanija

| 12. | spagna |
| --- | --- |

12.

spagna

| 13. | spain |
| --- | --- |

13.

spain

| 14. | spanielsko |
| --- | --- |

14.

spanielsko

| 15. | spanien |
| --- | --- |

15.

spanien

| 16. | spanija |
| --- | --- |

16.

spanija

| 17. | spanje |
| --- | --- |

17.

spanje

| 18. | reinodeespaña |
| --- | --- |

18.

reinodeespaña

| 19. | reino-de-españa |
| --- | --- |

19.

reino-de-españa

| 20. | španielsko |
| --- | --- |

20.

španielsko

| 21. | spānija |
| --- | --- |

21.

spānija

| 22. | španija |
| --- | --- |

22.

španija

| 23. | španiělsko |
| --- | --- |

23.

španiělsko

| 24. | espainia |
| --- | --- |

24.

espainia

| 25. | ispania |
| --- | --- |

25.

ispania

| 26. | ισπανια |
| --- | --- |

26.

ισπανια

| 27. | andalucia |
| --- | --- |

27.

andalucia

| 28. | andalucía |
| --- | --- |

28.

andalucía

| 29. | andalousie |
| --- | --- |

29.

andalousie

| 30. | andalusia |
| --- | --- |

30.

andalusia

| 31. | andalusien |
| --- | --- |

31.

andalusien

| 32. | juntadeandalucia |
| --- | --- |

32.

juntadeandalucia

| 33. | juntadeandalucía |
| --- | --- |

33.

juntadeandalucía

| 34. | aragon |
| --- | --- |

34.

aragon

| 35. | aragón |
| --- | --- |

35.

aragón

| 36. | gobiernodearagon |
| --- | --- |

36.

gobiernodearagon

| 37. | gobiernoaragón |
| --- | --- |

37.

gobiernoaragón

| 38. | principadodeasturias |
| --- | --- |

38.

principadodeasturias

| 39. | principaudasturies |
| --- | --- |

39.

principaudasturies

| 40. | asturias |
| --- | --- |

40.

asturias

| 41. | asturies |
| --- | --- |

41.

asturies

| 42. | illesbalears |
| --- | --- |

42.

illesbalears

| 43. | islasbaleares |
| --- | --- |

43.

islasbaleares

| 44. | canarias |
| --- | --- |

44.

canarias

| 45. | gobiernodecanarias |
| --- | --- |

45.

gobiernodecanarias

| 46. | canaryisland |
| --- | --- |

46.

canaryisland

| 47. | kanarischeinseln |
| --- | --- |

47.

kanarischeinseln

| 48. | cantabria |
| --- | --- |

48.

cantabria

| 49. | gobiernodecantabria |
| --- | --- |

49.

gobiernodecantabria

| 50. | castillalamancha |
| --- | --- |

50.

castillalamancha

| 51. | castilla-lamancha |
| --- | --- |

51.

castilla-lamancha

| 52. | castillayleon |
| --- | --- |

52.

castillayleon

| 53. | castillayleón |
| --- | --- |

53.

castillayleón

| 54. | juntadecastillayleon |
| --- | --- |

54.

juntadecastillayleon

| 55. | juntadecastillayleón |
| --- | --- |

55.

juntadecastillayleón

| 56. | generalitatdecatalunya |
| --- | --- |

56.

generalitatdecatalunya

| 57. | generalitatdecataluña |
| --- | --- |

57.

generalitatdecataluña

| 58. | catalunya |
| --- | --- |

58.

catalunya

| 59. | cataluña |
| --- | --- |

59.

cataluña

| 60. | katalonien |
| --- | --- |

60.

katalonien

| 61. | catalonia |
| --- | --- |

61.

catalonia

| 62. | catalogna |
| --- | --- |

62.

catalogna

| 63. | catalogne |
| --- | --- |

63.

catalogne

| 64. | cataloniě |
| --- | --- |

64.

cataloniě

| 65. | katalonias |
| --- | --- |

65.

katalonias

| 66. | catalunha |
| --- | --- |

66.

catalunha

| 67. | kataloniens |
| --- | --- |

67.

kataloniens

| 68. | katalonian |
| --- | --- |

68.

katalonian

| 69. | catalonië |
| --- | --- |

69.

catalonië

| 70. | extremadura |
| --- | --- |

70.

extremadura

| 71. | comunidadautonomadeextremadura |
| --- | --- |

71.

comunidadautonomadeextremadura

| 72. | comunidadautónomadeextremadura |
| --- | --- |

72.

comunidadautónomadeextremadura

| 73. | xuntadegalicia |
| --- | --- |

73.

xuntadegalicia

| 74. | comunidadautonomadegalicia |
| --- | --- |

74.

comunidadautonomadegalicia

| 75. | comunidaautónomadegalicia |
| --- | --- |

75.

comunidaautónomadegalicia

| 76. | comunidadeautonomadegalicia |
| --- | --- |

76.

comunidadeautonomadegalicia

| 77. | comunidadeautónomadegalicia |
| --- | --- |

77.

comunidadeautónomadegalicia

| 78. | larioja |
| --- | --- |

78.

larioja

| 79. | gobiernodelarioja |
| --- | --- |

79.

gobiernodelarioja

| 80. | comunidadmadrid |
| --- | --- |

80.

comunidadmadrid

| 81. | madridregion |
| --- | --- |

81.

madridregion

| 82. | regionmadrid |
| --- | --- |

82.

regionmadrid

| 83. | madrid |
| --- | --- |

83.

madrid

| 84. | murciaregion |
| --- | --- |

84.

murciaregion

| 85. | murciaregión |
| --- | --- |

85.

murciaregión

| 86. | murciaregione |
| --- | --- |

86.

murciaregione

| 87. | murciaregiao |
| --- | --- |

87.

murciaregiao

| 88. | regiondemurcia |
| --- | --- |

88.

regiondemurcia

| 89. | regióndemurcia |
| --- | --- |

89.

regióndemurcia

| 90. | regionofmurcia |
| --- | --- |

90.

regionofmurcia

| 91. | regionvonmurcia |
| --- | --- |

91.

regionvonmurcia

| 92. | regionedimurcia |
| --- | --- |

92.

regionedimurcia

| 93. | regiaodomurcia |
| --- | --- |

93.

regiaodomurcia

| 94. | navarra |
| --- | --- |

94.

navarra

| 95. | nafarroa |
| --- | --- |

95.

nafarroa

| 96. | navarre |
| --- | --- |

96.

navarre

| 97. | navarracomunidadforal |
| --- | --- |

97.

navarracomunidadforal

| 98. | nafarroaforukomunitatea |
| --- | --- |

98.

nafarroaforukomunitatea

| 99. | nafarroaforuerkidegoa |
| --- | --- |

99.

nafarroaforuerkidegoa

| 100. | communauteforaledenavarre |
| --- | --- |

100.

communauteforaledenavarre

| 101. | communautéforaledenavarre |
| --- | --- |

101.

communautéforaledenavarre

| 102. | foralcommunityofnavarra |
| --- | --- |

102.

foralcommunityofnavarra

| 103. | paisvasco |
| --- | --- |

103.

paisvasco

| 104. | paísvasco |
| --- | --- |

104.

paísvasco

| 105. | euskadi |
| --- | --- |

105.

euskadi

| 106. | euskalherria |
| --- | --- |

106.

euskalherria

| 107. | paisbasc |
| --- | --- |

107.

paisbasc

| 108. | basquecountry |
| --- | --- |

108.

basquecountry

| 109. | paysbasque |
| --- | --- |

109.

paysbasque

| 110. | paesebasco |
| --- | --- |

110.

paesebasco

| 111. | baskenland |
| --- | --- |

111.

baskenland

| 112. | paisbasco |
| --- | --- |

112.

paisbasco

| 113. | χώρατωνβάσκων |
| --- | --- |

113.

χώρατωνβάσκων

| 114. | gobiernovasco |
| --- | --- |

114.

gobiernovasco

| 115. | euskojaurlaritza |
| --- | --- |

115.

euskojaurlaritza

| 116. | governbasc |
| --- | --- |

116.

governbasc

| 117. | basquegovernment |
| --- | --- |

117.

basquegovernment

| 118. | gouvernementbasque |
| --- | --- |

118.

gouvernementbasque

| 119. | governobasco |
| --- | --- |

119.

governobasco

| 120. | baskischeregierung |
| --- | --- |

120.

baskischeregierung

| 121. | baskitschebestuur |
| --- | --- |

121.

baskitschebestuur

| 122. | κυβέρνησητωνβάσκων |
| --- | --- |

122.

κυβέρνησητωνβάσκων

| 123. | comunidad-valenciana |
| --- | --- |

123.

comunidad-valenciana

| 124. | comunidadvalenciana |
| --- | --- |

124.

comunidadvalenciana

| 125. | comunitat-valenciana |
| --- | --- |

125.

comunitat-valenciana

| 126. | comunitatvalenciana |
| --- | --- |

126.

comunitatvalenciana

| 127. | ceuta |
| --- | --- |

127.

ceuta

| 128. | gobiernoceuta |
| --- | --- |

128.

gobiernoceuta

| 129. | melilla |
| --- | --- |

129.

melilla

| 130. | gobiernomelilla |
| --- | --- |

130.

gobiernomelilla

SVÉDORSZÁG

| 1. | suecia |
| --- | --- |

1.

suecia

| 2. | reinodesuecia |
| --- | --- |

2.

reinodesuecia

| 3. | sverige |
| --- | --- |

3.

sverige

| 4. | kongerietsverige |
| --- | --- |

4.

kongerietsverige

| 5. | schweden |
| --- | --- |

5.

schweden

| 6. | königreichschweden |
| --- | --- |

6.

königreichschweden

| 7. | konigreichschweden |
| --- | --- |

7.

konigreichschweden

| 8. | σουηδία |
| --- | --- |

8.

σουηδία

| 9. | ΒασίλειοτηςΣουηδίας |
| --- | --- |

9.

ΒασίλειοτηςΣουηδίας

| 10. | sweden |
| --- | --- |

10.

sweden

| 11. | kingdomofsweden |
| --- | --- |

11.

kingdomofsweden

| 12. | suède |
| --- | --- |

12.

suède

| 13. | suede |
| --- | --- |

13.

suede

| 14. | royaumedesuède |
| --- | --- |

14.

royaumedesuède

| 15. | royaumedesuede |
| --- | --- |

15.

royaumedesuede

| 16. | svezia |
| --- | --- |

16.

svezia

| 17. | regnodisvezia |
| --- | --- |

17.

regnodisvezia

| 18. | zweden |
| --- | --- |

18.

zweden

| 19. | koninkrijkzweden |
| --- | --- |

19.

koninkrijkzweden

| 20. | suécia |
| --- | --- |

20.

suécia

| 21. | reinodasuécia |
| --- | --- |

21.

reinodasuécia

| 22. | reinodasuecia |
| --- | --- |

22.

reinodasuecia

| 23. | ruotsi |
| --- | --- |

23.

ruotsi

| 24. | ruotsinkuningaskunta |
| --- | --- |

24.

ruotsinkuningaskunta

| 25. | konungariketsverige |
| --- | --- |

25.

konungariketsverige

| 26. | švédsko |
| --- | --- |

26.

švédsko

| 27. | rootsi |
| --- | --- |

27.

rootsi

| 28. | svedija |
| --- | --- |

28.

svedija

| 29. | svédorszag |
| --- | --- |

29.

svédorszag

| 30. | svedorszag |
| --- | --- |

30.

svedorszag

| 31. | l-isvezja |
| --- | --- |

31.

l-isvezja

| 32. | szweja |
| --- | --- |

32.

szweja

| 33. | švedska |
| --- | --- |

33.

švedska

| 34. | svedska |
| --- | --- |

34.

svedska

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| 1. | unitedkingdom |
| --- | --- |

1.

unitedkingdom

| 2. | united-kingdom |
| --- | --- |

2.

united-kingdom

| 3. | united_kingdom |
| --- | --- |

3.

united_kingdom

| 4. | greatbritain |
| --- | --- |

4.

greatbritain

| 5. | great-britain |
| --- | --- |

5.

great-britain

| 6. | great_britain |
| --- | --- |

6.

great_britain

| 7. | britain |
| --- | --- |

7.

britain

| 8. | cymru |
| --- | --- |

8.

cymru

| 9. | england |
| --- | --- |

9.

england

| 10. | northernireland |
| --- | --- |

10.

northernireland

| 11. | northern-ireland |
| --- | --- |

11.

northern-ireland

| 12. | northern_ireland |
| --- | --- |

12.

northern_ireland

| 13. | scotland |
| --- | --- |

13.

scotland

| 14. | wales |
| --- | --- |

14.

wales

2.   Nevek jegyzéke országonként, egyúttal azon országok jegyzéke, amelyek fenntarthatják ezeket

BULGÁRIA

| 1. | българия |
| --- | --- |

1.

българия

| 2. | bulgaria |
| --- | --- |

2.

bulgaria

| 3. | bulharsko |
| --- | --- |

3.

bulharsko

| 4. | bulgarien |
| --- | --- |

4.

bulgarien

| 5. | bulgaaria |
| --- | --- |

5.

bulgaaria

| 6. | βουλγαρία |
| --- | --- |

6.

βουλγαρία

| 7. | bulgarie |
| --- | --- |

7.

bulgarie

| 8. | bulgarija |
| --- | --- |

8.

bulgarija

| 9. | bulgarije |
| --- | --- |

9.

bulgarije

| 10. | bolgarija |
| --- | --- |

10.

bolgarija

| 11. | republicofbulgaria |
| --- | --- |

11.

republicofbulgaria

| 12. | the-republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

12.

the-republic-of-bulgaria

| 13. | the_republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

13.

the_republic_of_bulgaria

| 14. | republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

14.

republic-of-bulgaria

| 15. | republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

15.

republic_of_bulgaria

| 16. | republicbulgaria |
| --- | --- |

16.

republicbulgaria

| 17. | republic-bulgaria |
| --- | --- |

17.

republic-bulgaria

| 18. | republic_bulgaria |
| --- | --- |

18.

republic_bulgaria

| 19. | repubblicadibulgaria |
| --- | --- |

19.

repubblicadibulgaria

| 20. | repubblica-di-bulgaria |
| --- | --- |

20.

repubblica-di-bulgaria

| 21. | repubblica_di_bulgaria |
| --- | --- |

21.

repubblica_di_bulgaria

| 22. | repubblicabulgaria |
| --- | --- |

22.

repubblicabulgaria

| 23. | repubblica-bulgaria |
| --- | --- |

23.

repubblica-bulgaria

| 24. | repubblica_bulgaria |
| --- | --- |

24.

repubblica_bulgaria

| 25. | republikbulgarien |
| --- | --- |

25.

republikbulgarien

| 26. | republik-bulgarien |
| --- | --- |

26.

republik-bulgarien

| 27. | republik_bulgarien |
| --- | --- |

27.

republik_bulgarien

| 28. | bulgaariavabariik |
| --- | --- |

28.

bulgaariavabariik

| 29. | bulgaaria-vabariik |
| --- | --- |

29.

bulgaaria-vabariik

| 30. | bulgaaria_vabariik |
| --- | --- |

30.

bulgaaria_vabariik

| 31. | δημοκρατιατησβουλγαριας |
| --- | --- |

31.

δημοκρατιατησβουλγαριας

| 32. | δημοκρατια-της-βουλγαριας |
| --- | --- |

32.

δημοκρατια-της-βουλγαριας

| 33. | δημοκρατια_της_βουλγαριας |
| --- | --- |

33.

δημοκρατια_της_βουλγαριας

| 34. | republiekbulgarije |
| --- | --- |

34.

republiekbulgarije

| 35. | republiek-bulgarije |
| --- | --- |

35.

republiek-bulgarije

| 36. | republiek_bulgarije |
| --- | --- |

36.

republiek_bulgarije

| 37. | republikabolgarija |
| --- | --- |

37.

republikabolgarija

| 38. | republika-bolgarija |
| --- | --- |

38.

republika-bolgarija

| 39. | republika_bolgarija |
| --- | --- |

39.

republika_bolgarija

| 40. | republikabulgaria |
| --- | --- |

40.

republikabulgaria

| 41. | republika-bulgaria |
| --- | --- |

41.

republika-bulgaria

| 42. | republika_bulgaria |
| --- | --- |

42.

republika_bulgaria

| 43. | bulharskarepublica |
| --- | --- |

43.

bulharskarepublica

| 44. | bulharska-republica |
| --- | --- |

44.

bulharska-republica

| 45. | bulharska_republica |
| --- | --- |

45.

bulharska_republica

| 46. | republiquebulgarie |
| --- | --- |

46.

republiquebulgarie

| 47. | republique-bulgarie |
| --- | --- |

47.

republique-bulgarie

| 48. | republique_bulgarie |
| --- | --- |

48.

republique_bulgarie

| 49. | republicabulgarija |
| --- | --- |

49.

republicabulgarija

| 50. | republica-bulgārija |
| --- | --- |

50.

republica-bulgārija

| 51. | republica_bulgārija |
| --- | --- |

51.

republica_bulgārija

| 52. | repúblikabulgária |
| --- | --- |

52.

repúblikabulgária

| 53. | repúblika-bulgária |
| --- | --- |

53.

repúblika-bulgária

| 54. | repúblika_bulgária |
| --- | --- |

54.

repúblika_bulgária

| 55. | repúblicabulgaria |
| --- | --- |

55.

repúblicabulgaria

| 56. | república-bulgaria |
| --- | --- |

56.

república-bulgaria

| 57. | república_bulgaria |
| --- | --- |

57.

república_bulgaria

| 58. | bulgarja |
| --- | --- |

58.

bulgarja

| 59. | bălgarija |
| --- | --- |

59.

bălgarija

| 60. | bulgariantasavalta |
| --- | --- |

60.

bulgariantasavalta

| 61. | bulgarian-tasavalta |
| --- | --- |

61.

bulgarian-tasavalta

| 62. | bulgarian_tasavalta |
| --- | --- |

62.

bulgarian_tasavalta

| 63. | republikenbulgarien |
| --- | --- |

63.

republikenbulgarien

| 64. | republiken-bulgarien |
| --- | --- |

64.

republiken-bulgarien

| 65. | republiken_bulgarien |
| --- | --- |

65.

republiken_bulgarien

| 66. | repulicabulgaria |
| --- | --- |

66.

repulicabulgaria

| 67. | repulica-bulgaria |
| --- | --- |

67.

repulica-bulgaria

| 68. | repulica_bulgaria |
| --- | --- |

68.

repulica_bulgaria

| 69. | köztársaságbulgária |
| --- | --- |

69.

köztársaságbulgária

| 70. | köztársaság-bulgária |
| --- | --- |

70.

köztársaság-bulgária

| 71. | köztársaság_bulgária |
| --- | --- |

71.

köztársaság_bulgária

HORVÁTORSZÁG

| 1. | croatia |
| --- | --- |

1.

croatia

| 2. | kroatia |
| --- | --- |

2.

kroatia

| 3. | kroatien |
| --- | --- |

3.

kroatien

| 4. | kroatien |
| --- | --- |

4.

kroatien

| 5. | croazia |
| --- | --- |

5.

croazia

| 6. | kroatien |
| --- | --- |

6.

kroatien

| 7. | croacia |
| --- | --- |

7.

croacia

| 8. | croatie |
| --- | --- |

8.

croatie

| 9. | horvátország |
| --- | --- |

9.

horvátország

| 10. | horvatorszag |
| --- | --- |

10.

horvatorszag

| 11. | kroatië |
| --- | --- |

11.

kroatië

| 12. | kroatie |
| --- | --- |

12.

kroatie

| 13. | chorwacja |
| --- | --- |

13.

chorwacja

| 14. | κροατία |
| --- | --- |

14.

κροατία

| 15. | chorvatsko |
| --- | --- |

15.

chorvatsko

| 16. | charvátsko |
| --- | --- |

16.

charvátsko

| 17. | horvaatia |
| --- | --- |

17.

horvaatia

| 18. | kroaatia |
| --- | --- |

18.

kroaatia

| 19. | croácia |
| --- | --- |

19.

croácia

| 20. | croacia |
| --- | --- |

20.

croacia

| 21. | horvātija |
| --- | --- |

21.

horvātija

| 22. | horvatija |
| --- | --- |

22.

horvatija

| 23. | kroatija |
| --- | --- |

23.

kroatija

| 24. | kroazja |
| --- | --- |

24.

kroazja

| 25. | chorvátsko |
| --- | --- |

25.

chorvátsko

| 26. | chrovatsko |
| --- | --- |

26.

chrovatsko

| 27. | hrvaška |
| --- | --- |

27.

hrvaška

| 28. | hrvaska |
| --- | --- |

28.

hrvaska

IZLAND

| 1. | arepublicadeislândia |
| --- | --- |

1.

arepublicadeislândia

| 2. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

2.

deijslandrepubliek

| 3. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

3.

deijslandrepubliek

| 4. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

4.

derepubliekvanijsland

| 5. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

5.

derepubliekvanijsland

| 6. | iceland |
| --- | --- |

6.

iceland

| 7. | icelandrepublic |
| --- | --- |

7.

icelandrepublic

| 8. | iepublikaislande |
| --- | --- |

8.

iepublikaislande

| 9. | ijsland |
| --- | --- |

9.

ijsland

| 10. | island |
| --- | --- |

10.

island

| 11. | islanda |
| --- | --- |

11.

islanda

| 12. | islande |
| --- | --- |

12.

islande

| 13. | islandia |
| --- | --- |

13.

islandia

| 14. | islândia |
| --- | --- |

14.

islândia

| 15. | islandica |
| --- | --- |

15.

islandica

| 16. | islandrepublik |
| --- | --- |

16.

islandrepublik

| 17. | islandskylisejnik |
| --- | --- |

17.

islandskylisejnik

| 18. | islannintasavalta |
| --- | --- |

18.

islannintasavalta

| 19. | islanti |
| --- | --- |

19.

islanti

| 20. | izland |
| --- | --- |

20.

izland

| 21. | ísland |
| --- | --- |

21.

ísland

| 22. | íslenskalýðveldið |
| --- | --- |

22.

íslenskalýðveldið

| 23. | köztársaságizland |
| --- | --- |

23.

köztársaságizland

| 24. | larepubblicadiislanda |
| --- | --- |

24.

larepubblicadiislanda

| 25. | larepúblicadeislandia |
| --- | --- |

25.

larepúblicadeislandia

| 26. | larépubliquedislande |
| --- | --- |

26.

larépubliquedislande

| 27. | lislande |
| --- | --- |

27.

lislande

| 28. | lýðveldiðísland |
| --- | --- |

28.

lýðveldiðísland

| 29. | puklerkaislandska |
| --- | --- |

29.

puklerkaislandska

| 30. | rahvavabariikisland |
| --- | --- |

30.

rahvavabariikisland

| 31. | repubblicadiislanda |
| --- | --- |

31.

repubblicadiislanda

| 32. | repubblikataisland |
| --- | --- |

32.

repubblikataisland

| 33. | republicoficeland |
| --- | --- |

33.

republicoficeland

| 34. | republikaisland |
| --- | --- |

34.

republikaisland

| 35. | republikaislandia |
| --- | --- |

35.

republikaislandia

| 36. | republikavisland |
| --- | --- |

36.

republikavisland

| 37. | republikkenisland |
| --- | --- |

37.

republikkenisland

| 38. | republikvonisland |
| --- | --- |

38.

republikvonisland

| 39. | repúblicadeislandia |
| --- | --- |

39.

repúblicadeislandia

| 40. | repúblicadeislândia |
| --- | --- |

40.

repúblicadeislândia

| 41. | républiquedislande |
| --- | --- |

41.

républiquedislande

| 42. | ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας |
| --- | --- |

42.

ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας

| 43. | Ισλανδία |
| --- | --- |

43.

Ισλανδία

LIECHTENSTEIN

| 1. | fyrstendømmetliechtenstein |
| --- | --- |

1.

fyrstendømmetliechtenstein

| 2. | fürstentumliechtenstein |
| --- | --- |

2.

fürstentumliechtenstein

| 3. | principalityofliechtenstein |
| --- | --- |

3.

principalityofliechtenstein

| 4. | liechtensteinivürstiriiki |
| --- | --- |

4.

liechtensteinivürstiriiki

| 5. | liechtensteininruhtinaskunta |
| --- | --- |

5.

liechtensteininruhtinaskunta

| 6. | principautédeliechtenstein |
| --- | --- |

6.

principautédeliechtenstein

| 7. | πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν |
| --- | --- |

7.

πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν

| 8. | furstadæmisinsliechtensteins |
| --- | --- |

8.

furstadæmisinsliechtensteins

| 9. | principatodelliechtenstein |
| --- | --- |

9.

principatodelliechtenstein

| 10. | lichtenšteinokunigaikštystė |
| --- | --- |

10.

lichtenšteinokunigaikštystė

| 11. | lihtenšteinasfirstiste |
| --- | --- |

11.

lihtenšteinasfirstiste

| 12. | prinċipalitàtal-liechtenstein |
| --- | --- |

12.

prinċipalitàtal-liechtenstein

| 13. | vorstendomliechtenstein |
| --- | --- |

13.

vorstendomliechtenstein

| 14. | fyrstedømmetliechtenstein |
| --- | --- |

14.

fyrstedømmetliechtenstein

| 15. | księstwoliechtenstein |
| --- | --- |

15.

księstwoliechtenstein

| 16. | principadodoliechtenstein |
| --- | --- |

16.

principadodoliechtenstein

| 17. | furstendömetliechtenstein |
| --- | --- |

17.

furstendömetliechtenstein

| 18. | lichtenštajnskékniežatstvo |
| --- | --- |

18.

lichtenštajnskékniežatstvo

| 19. | kneževinolihtenštajn |
| --- | --- |

19.

kneževinolihtenštajn

| 20. | principadodeliechtenstein |
| --- | --- |

20.

principadodeliechtenstein

| 21. | lichtenštejnskéknížectví |
| --- | --- |

21.

lichtenštejnskéknížectví

| 22. | lichtensteinihercegség |
| --- | --- |

22.

lichtensteinihercegség

NORVÉGIA

| 1. | norge |
| --- | --- |

1.

norge

| 2. | noreg |
| --- | --- |

2.

noreg

| 3. | norway |
| --- | --- |

3.

norway

| 4. | norwegen |
| --- | --- |

4.

norwegen

| 5. | norvege |
| --- | --- |

5.

norvege

| 6. | norvège |
| --- | --- |

6.

norvège

| 7. | noruega |
| --- | --- |

7.

noruega

| 8. | norvegia |
| --- | --- |

8.

norvegia

| 9. | norvégia |
| --- | --- |

9.

norvégia

| 10. | norsko |
| --- | --- |

10.

norsko

| 11. | nórsko |
| --- | --- |

11.

nórsko

| 12. | norra |
| --- | --- |

12.

norra

| 13. | norja |
| --- | --- |

13.

norja

| 14. | norvegija |
| --- | --- |

14.

norvegija

| 15. | norvēģija |
| --- | --- |

15.

norvēģija

| 16. | noorwegen |
| --- | --- |

16.

noorwegen

| 17. | Νορßηγία |
| --- | --- |

17.

Νορßηγία

| 18. | norvegja |
| --- | --- |

18.

norvegja

| 19. | norveġja |
| --- | --- |

19.

norveġja

| 20. | norveska |
| --- | --- |

20.

norveska

| 21. | norveška |
| --- | --- |

21.

norveška

| 22. | norwegia |
| --- | --- |

22.

norwegia

| 23. | norga |
| --- | --- |

23.

norga

ROMÁNIA

| 1. | românia |
| --- | --- |

1.

românia

| 2. | romania |
| --- | --- |

2.

romania

| 3. | roumanie |
| --- | --- |

3.

roumanie

| 4. | rumänien |
| --- | --- |

4.

rumänien

| 5. | rumanien |
| --- | --- |

5.

rumanien

| 6. | rumanía |
| --- | --- |

6.

rumanía

| 7. | rumænien |
| --- | --- |

7.

rumænien

| 8. | roménia |
| --- | --- |

8.

roménia

| 9. | romênia |
| --- | --- |

9.

romênia

| 10. | romenia |
| --- | --- |

10.

romenia

| 11. | rumunia |
| --- | --- |

11.

rumunia

| 12. | rumunsko |
| --- | --- |

12.

rumunsko

| 13. | romunija |
| --- | --- |

13.

romunija

| 14. | rumãnija |
| --- | --- |

14.

rumãnija

| 15. | rumunija |
| --- | --- |

15.

rumunija

| 16. | rumeenia |
| --- | --- |

16.

rumeenia

| 17. | ρουμανία |
| --- | --- |

17.

ρουμανία

| 18. | románia |
| --- | --- |

18.

románia

| 19. | rumanija |
| --- | --- |

19.

rumanija

| 20. | roemenië |
| --- | --- |

20.

roemenië

TÖRÖKORSZÁG

| 1. | turkiye |
| --- | --- |

1.

turkiye

| 2. | türkiye |
| --- | --- |

2.

türkiye

| 3. | turkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

3.

turkiyecumhuriyeti

| 4. | türkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

4.

türkiyecumhuriyeti

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/50

---

A BIZOTTSÁG 1655/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó Kötelező Érvényű Tarifális Felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó Kötelező Érvényű Tarifális Felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

A 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, Kötelező Érvényű Tarifális Felvilágosítás három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 493/2005/EK rendelettel (HL L 82., 2005.3.31., 1. o.). módosított rendelet.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Az áru leírása | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Nem összeszerelt termék kisméretű üvegház formájában, úgynevezett „mini üvegház”, amelynek hozzávetőleges kiterjedése 50 cm (hosszúság), 24 cm (szélesség) és 25 cm (magasság).
  A keret fából készült, a padló fémrácsos és a határoló elem műanyag.
  Összeszerelve a „mini üvegház” felső része nyitható.
  (Lásd az A fényképet) (1) |

Az áru leírása

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Nem összeszerelt termék kisméretű üvegház formájában, úgynevezett „mini üvegház”, amelynek hozzávetőleges kiterjedése 50 cm (hosszúság), 24 cm (szélesség) és 25 cm (magasság).

A keret fából készült, a padló fémrácsos és a határoló elem műanyag.

Összeszerelve a „mini üvegház” felső része nyitható.

(Lásd az A fényképet) (1)

4421 90 98

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 2.a), 3.b) és 6. általános szabály, valamint a 4421, 4421 90 és 4421 90 98 KN-kód szövegezése határozza meg.

A termék lényeges jellemzőjét a szerkezeti elem (faváz) határozza meg.

Mérete miatt nem tekinthető a 9406 vámtarifaszám alá tartozó előre gyártott épületnek.

| 2. | Háztartási kombinált hűtő-fagyasztó gép, 579 liter űrtartalommal, két külön külső ajtóval.
  A teljes méretek: 180,8 cm (magasság), 92,5 cm (szélesség) és 81,6 cm (mélység). Súly: 112 kg.
  A hűtőgép űrtartalma 368 liter, a fagyasztóé 211 liter.
  A hűtőgép hőkezelt üvegpolccal, két zöldségtartó rekesszel és az ajtó belsején palackok stb. tárolására szolgáló hellyel rendelkezik.
  A fagyasztónak három rekesze van. |
| --- | --- |

2.

Háztartási kombinált hűtő-fagyasztó gép, 579 liter űrtartalommal, két külön külső ajtóval.

A teljes méretek: 180,8 cm (magasság), 92,5 cm (szélesség) és 81,6 cm (mélység). Súly: 112 kg.

A hűtőgép űrtartalma 368 liter, a fagyasztóé 211 liter.

A hűtőgép hőkezelt üvegpolccal, két zöldségtartó rekesszel és az ajtó belsején palackok stb. tárolására szolgáló hellyel rendelkezik.

A fagyasztónak három rekesze van.

8418 10 91

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8418, 8418 10 és 8418 10 91 KN-kód szövegezése határozza meg.

A 8418 10 alszám valamennyi kombinált háztartási vagy nem háztartási, külön külső ajtóval felszerelt hűtő-fagyasztó gépre vonatkozik.

| 3. | Kiskereskedelmi forgalomba hozott készlet, amely az alábbiakból áll:






  — | televíziós kamera műanyag építőkockába foglalva, |
| --- | --- | --- |

3.

Kiskereskedelmi forgalomba hozott készlet, amely az alábbiakból áll:

—

televíziós kamera műanyag építőkockába foglalva,

| — | szerelőkészlet műanyag építőkockákból és alkotóelemekből, valamint |
| --- | --- |

—

szerelőkészlet műanyag építőkockákból és alkotóelemekből, valamint

| — | egy CD-ROM. |
| --- | --- |

—

egy CD-ROM.

A kamera nem képes képeket tárolni, de továbbítja azokat egy automatikus adatfeldolgozó gépnek egy USB-kábelen keresztül.

Az építőkockából és alkotóelemekből álló készletet egy fotóállvány összeállítására használják.

A CD-ROM felvett programokat, adatokat, video- és hangállományokat tartalmaz.

8525 30 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3.b) és 6. általános szabály, valamint a 8525, 8525 30 és 8525 30 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

Habár a készletet gyermekek számára tervezték, nem lehet a 9503 vámtarifaszám alá tartozó játékként besorolni, mivel a készlet lényeges jellemzőjét a 8525 vámtarifaszám alá tartozó kamera határozza meg.

| 4. | Tizenhat oldalas, kirakós játékot tartalmazó kartonkönyv gyerekek számára.
  Nyolc oldal (a bal oldalon) rövid mesét tartalmaz, amelyhez a történethez kapcsolódó illusztráció tartozik.
  Hét oldal (a jobb oldalon) 9 darabból álló kirakós játékot (puzzle) tartalmaz, melyek mindegyike a megfelelő oldal illusztrációjának színes változata.
  Az utolsó oldal mindössze egy illusztrációt tartalmaz. |
| --- | --- |

4.

Tizenhat oldalas, kirakós játékot tartalmazó kartonkönyv gyerekek számára.

Nyolc oldal (a bal oldalon) rövid mesét tartalmaz, amelyhez a történethez kapcsolódó illusztráció tartozik.

Hét oldal (a jobb oldalon) 9 darabból álló kirakós játékot (puzzle) tartalmaz, melyek mindegyike a megfelelő oldal illusztrációjának színes változata.

Az utolsó oldal mindössze egy illusztrációt tartalmaz.

9503 60 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3.b) és 6. általános szabály, valamint a 9503, 9503 60 és 9503 60 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

A terméket nem lehet a 4901 vámtarifaszám alá tartozó nyomtatott könyvként vagy a 4903 vámtarifaszám alá tartozó, gyermekek számára készült képeskönyvként besorolni, mert a szöveg és a képek a kirakós játékhoz viszonyítva kiegészítő szerepet töltenek be.

A kirakós játék határozza meg a termék lényeges jellemzőjét, ezért azt a 9503 vámtarifaszám alá tartozó kirakós játékként kell besorolni.

| A. | |
| --- | --- |

A.

Image

---

(1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/53

---

A BIZOTTSÁG 1656/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a jó minőségű friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhúsokra vonatkozó behozatali engedélyek kiadásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a jó minőségű friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhúsokra és a fagyasztott bölényhúsra megállapított vámkontingensek megnyitásáról és működtetéséről szóló, 1997. május 27-én kelt 936/97/EK bizottsági rendeletre (2),

mivel:

| (1) | A 936/97/EK rendelet 4. és 5. cikke meghatározza a 2. cikk f) pontjában megnevezett húsokra vonatkozó behozatali engedélyek igénylésére és kiadására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A 936/97/EK rendelet 4. és 5. cikke meghatározza a 2. cikk f) pontjában megnevezett húsokra vonatkozó behozatali engedélyek igénylésére és kiadására vonatkozó szabályokat.

| (2) | A 936/97/EK rendelet 2. cikkének f) pontja az ugyanezen rendelkezésben foglalt meghatározásnak megfelelő, jó minőségű, friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhús speciális feltételek mellett importálható mennyiségét a 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig terjedő időszak vonatkozásában 11 500 tonnában állapította meg. |
| --- | --- |

(2)

A 936/97/EK rendelet 2. cikkének f) pontja az ugyanezen rendelkezésben foglalt meghatározásnak megfelelő, jó minőségű, friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhús speciális feltételek mellett importálható mennyiségét a 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig terjedő időszak vonatkozásában 11 500 tonnában állapította meg.

| (3) | Szükségesnek mutatkozik emlékeztetni arra, hogy a jelen rendeletben meghatározott engedélyek érvényességük teljes időtartama alatt csak annyiban használhatók fel, amennyiben azt a hatályos állat-egészségügyi szabályozás lehetővé teszi, |
| --- | --- |

(3)

Szükségesnek mutatkozik emlékeztetni arra, hogy a jelen rendeletben meghatározott engedélyek érvényességük teljes időtartama alatt csak annyiban használhatók fel, amennyiben azt a hatályos állat-egészségügyi szabályozás lehetővé teszi,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Minden, a 936/97/EK rendelet 2. cikkének f) pontja szerinti jó minőségű, friss, mélyhűtött, illetve fagyasztott marha- és borjúhúsokra vonatkozóan 2005. október 1. és 5. között beadott behozatali engedély iránti kérelem teljes egészében elfogadásra kerül.

(2)   Az engedély iránti kérelmek a 936/97/EK rendelet 5. cikkének értelmében, 2005. november hónapjának első öt napja folyamán nyújthatók be, 4 278,497 t-ra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 137., 1997.5.28., 10. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

2

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/54

---

A BIZOTTSÁG 1657/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a szegfűre és a rózsára vonatkozó közösségi termelői árak és közösségi importárak meghatározásáról a Jordániából származó egyes virágok behozatalára vonatkozó megállapodások alkalmazása céljára

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Ciprusról, Izraelből, Jordániából, Marokkóból, valamint Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó egyes virágok behozatalára vonatkozó kedvezményes vámok alkalmazására vonatkozó feltételek meghatározásáról szóló, 1987. december 21-i 4088/87/EGK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 4088/87/EGK rendelet 2. cikk (2) bekezdése, illetve 3. cikke előírja, hogy a nagyvirágú rózsára, a kisvirágú rózsára, az egy virágból álló (virágos) szegfűre és a több virágból álló (virágos szárú) szegfűre vonatkozó közösségi importárat és közösségi termelői árat tizenöt naponta kell meghatározni, és az így megállapított árak két hétig alkalmazandók. A Ciprusról, Izraelből, Jordániából, Marokkóból és a Gázai övezetből származó egyes virágok Közösségbe történő behozatalára vonatkozó rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályokról szóló, 1988. március 17-i 700/88/EGK bizottsági rendelet (2) 1b. cikke értelmében ezeket az árakat kéthetes időszakokra kell megállapítani a tagállamok által közölt súlyozott árak alapján. |
| --- | --- |

(1)

A 4088/87/EGK rendelet 2. cikk (2) bekezdése, illetve 3. cikke előírja, hogy a nagyvirágú rózsára, a kisvirágú rózsára, az egy virágból álló (virágos) szegfűre és a több virágból álló (virágos szárú) szegfűre vonatkozó közösségi importárat és közösségi termelői árat tizenöt naponta kell meghatározni, és az így megállapított árak két hétig alkalmazandók. A Ciprusról, Izraelből, Jordániából, Marokkóból és a Gázai övezetből származó egyes virágok Közösségbe történő behozatalára vonatkozó rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályokról szóló, 1988. március 17-i 700/88/EGK bizottsági rendelet (2) 1b. cikke értelmében ezeket az árakat kéthetes időszakokra kell megállapítani a tagállamok által közölt súlyozott árak alapján.

| (2) | Az alkalmazandó vám meghatározása érdekében fontos, hogy ezeket az árakat késedelem nélkül határozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

Az alkalmazandó vám meghatározása érdekében fontos, hogy ezeket az árakat késedelem nélkül határozzák meg.

| (3) | Minthogy Ciprus 2004. május 1-jével csatlakozott az Európai Unióhoz, a továbbiakban nincs helye importár megállapításának ezen ország tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Minthogy Ciprus 2004. május 1-jével csatlakozott az Európai Unióhoz, a továbbiakban nincs helye importár megállapításának ezen ország tekintetében.

| (4) | Hasonlóképpen, figyelembe veendő az Európai Közösség és Izrael Állam között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Izrael társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/917/EK tanácsi határozattal (3), az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Marokkó társulási megállapodás 1. és 3. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/914/EK tanácsi határozattal (4), valamint az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló 2004. december 22-i tanácsi határozattal (5) jóváhagyott megállapodásokat, a jövőben nincs helye importár megállapításának Izrael, Marokkó, Ciszjordánia, illetve a Gázai övezet tekintetében sem. |
| --- | --- |

(4)

Hasonlóképpen, figyelembe veendő az Európai Közösség és Izrael Állam között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Izrael társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/917/EK tanácsi határozattal (3), az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Marokkó társulási megállapodás 1. és 3. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/914/EK tanácsi határozattal (4), valamint az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló 2004. december 22-i tanácsi határozattal (5) jóváhagyott megállapodásokat, a jövőben nincs helye importár megállapításának Izrael, Marokkó, Ciszjordánia, illetve a Gázai övezet tekintetében sem.

| (5) | Ezeket az intézkedéseket az Élőnövény- és Virágpiaci Irányítóbizottság ülései közötti idõszakban a Bizottságnak kell meghoznia, |
| --- | --- |

(5)

Ezeket az intézkedéseket az Élőnövény- és Virágpiaci Irányítóbizottság ülései közötti idõszakban a Bizottságnak kell meghoznia,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az egy virágból álló (virágos) szegfűre, a több virágból álló (virágos szárú) szegfűre, a nagyvirágú rózsára és a kisvirágú rózsára vonatkozó, a 4088/87/EGK rendelet 1. cikkében említett közösségi termelői árakat és közösségi importárakat a 2005. október 12-től október 25-ig terjedő időszakra a jelen rendelet melléklete rögzíti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 382., 1987.12.31., 22. o. A legutóbb az 1300/97/EK rendelettel (HL L 177., 1997.7.5., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 72., 1988.3.18., 16. o. A legutóbb a 2062/97/EK rendelettel (HL L 289., 1997.10.22., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 346., 2003.12.31., 65. o.

3

(4)  HL L 345., 2003.12.31., 117. o.

4

(5)  HL L 2., 2005.1.5., 4. o.

5

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 db) |
| --- |
| Időszak: 2005. október 12-től 25-ig |
| Közösségi termelői ár | Egy virágból álló szegfű
  (virágos) | Több virágból álló szegfű
  (virágos szárú) | Nagyvirágú rózsa | Kisvirágú rózsa |
| | 15,88 | 11,40 | 33,60 | 13,55 |
| Közösségi importár | Egy virágból álló szegfű
  (virágos) | Több virágból álló szegfű
  (virágos szárú) | Nagyvirágú rózsa | Kisvirágú rózsa |
| Jordanie | — | — | — | — |

(EUR/100 db)

Időszak: 2005. október 12-től 25-ig

Közösségi termelői ár

Egy virágból álló szegfű

(virágos)

Több virágból álló szegfű

(virágos szárú)

Nagyvirágú rózsa

Kisvirágú rózsa

15,88

11,40

33,60

13,55

Közösségi importár

Egy virágból álló szegfű

(virágos)

Több virágból álló szegfű

(virágos szárú)

Nagyvirágú rózsa

Kisvirágú rózsa

Jordanie

—

—

—

—

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/56

---

A BIZOTTSÁG 1658/2005/EK RENDELETE

(2005. október 10.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 21,485 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 10-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/57

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. július 28.)

a túlzott hiány fennállásáról Olaszországban

(2005/694/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel az Olaszország által tett észrevételekre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A stabilitási és növekedési paktum a költségvetési fegyelem célkitűzésén, mint olyan eszközön alapul, amely a munkahelyteremtést eredményező árstabilitás és az erőteljes fenntartható növekedés feltételeit erősíti. |
| --- | --- |

(2)

A stabilitási és növekedési paktum a költségvetési fegyelem célkitűzésén, mint olyan eszközön alapul, amely a munkahelyteremtést eredményező árstabilitás és az erőteljes fenntartható növekedés feltételeit erősíti.

| (3) | A 104. cikk szerinti, a túlzott hiány esetén követendő eljárás előírja, hogy a túlzott hiány fennállásáról határozatot kell hozni; a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló, a Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozóan. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (1) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezése alkalmazásának részletes szabályait és fogalommeghatározásait |
| --- | --- |

(3)

A 104. cikk szerinti, a túlzott hiány esetén követendő eljárás előírja, hogy a túlzott hiány fennállásáról határozatot kell hozni; a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló, a Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozóan. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (1) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezése alkalmazásának részletes szabályait és fogalommeghatározásait

| (4) | A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld a Tanácsnak. A Bizottság 2005. június 29-én ilyen véleményt küldött a Tanácsnak Olaszországra vonatkozóan. Figyelembe véve a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban készült saját jelentését és tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 104. cikkének (4) bekezdésével összhangban készült véleményére, a Bizottság megállapította, hogy Olaszországban túlzott hiány áll fenn. Értékelése során a Bizottság figyelembe vette a „Stabilitási és növekedési paktum végrehajtásának javítása” című, az Ecofin-Tanács által az Európai Tanács számára készített jelentést, amelyet ez utóbbi 2005. március 22-én jóváhagyott. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld a Tanácsnak. A Bizottság 2005. június 29-én ilyen véleményt küldött a Tanácsnak Olaszországra vonatkozóan. Figyelembe véve a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban készült saját jelentését és tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 104. cikkének (4) bekezdésével összhangban készült véleményére, a Bizottság megállapította, hogy Olaszországban túlzott hiány áll fenn. Értékelése során a Bizottság figyelembe vette a „Stabilitási és növekedési paktum végrehajtásának javítása” című, az Ecofin-Tanács által az Európai Tanács számára készített jelentést, amelyet ez utóbbi 2005. március 22-én jóváhagyott.

| (5) | A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy a Tanácsnak figyelembe kell vennie azokat az észrevételeket, amelyeket az érintett tagállam tenni kíván, mielőtt egy általános értékelést követően határoz arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Olaszország esetében az általános értékelésből az alábbiakra lehetett következtetni. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy a Tanácsnak figyelembe kell vennie azokat az észrevételeket, amelyeket az érintett tagállam tenni kíván, mielőtt egy általános értékelést követően határoz arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Olaszország esetében az általános értékelésből az alábbiakra lehetett következtetni.

| (6) | A 2003-ra és 2004-re vonatkozóan már bejelentett adatok szerint a hiány mértéke 2003-ban és 2004-ben kismértékben meghaladta a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A Szerződésben szereplő, a GDP 3  %-ában megállapított referenciaérték megsértését 2003-ban és 2004-ben nem valamely szokatlan, az olasz hatóságok által nem befolyásolható esemény okozta, sem a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett súlyos gazdasági visszaesés. A gazdasági növekedés mértéke az utóbbi három évben pozitív, de alacsony volt (0,4 %, 0,3 %, és 1,2 % 2002-ben, 2003-ban, illetve 2004-ben). A 2001-ben a potenciális GDP 2,1 %-át kitevő keresleti többlet a becslések szerint 2004-ben a potenciális GDP – 1,3 %-ára esett vissza. Ily módon a 2003. és 2004. évi lassú növekedés nem tekinthető kivételesnek a Szerződés, valamint a stabilitási és növekedési paktum értelmében. |
| --- | --- |

(6)

A 2003-ra és 2004-re vonatkozóan már bejelentett adatok szerint a hiány mértéke 2003-ban és 2004-ben kismértékben meghaladta a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A Szerződésben szereplő, a GDP 3  %-ában megállapított referenciaérték megsértését 2003-ban és 2004-ben nem valamely szokatlan, az olasz hatóságok által nem befolyásolható esemény okozta, sem a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett súlyos gazdasági visszaesés. A gazdasági növekedés mértéke az utóbbi három évben pozitív, de alacsony volt (0,4 %, 0,3 %, és 1,2 % 2002-ben, 2003-ban, illetve 2004-ben). A 2001-ben a potenciális GDP 2,1 %-át kitevő keresleti többlet a becslések szerint 2004-ben a potenciális GDP – 1,3 %-ára esett vissza. Ily módon a 2003. és 2004. évi lassú növekedés nem tekinthető kivételesnek a Szerződés, valamint a stabilitási és növekedési paktum értelmében.

| (7) | A referenciaérték meghaladása nem tekinthető átmenetinek, mivel a hiány mértéke, miután 2003-ban és 2004-ben (kismértékben) meghaladta a referenciaértéket, a Bizottság előrejelzése szerint – amely azon feltételezésen alapul, hogy a politikában nem történik változás – 2005-ben és 2006-ban nagymértékben haladja meg azt. Ez azt jelzi, hogy a Szerződésben foglalt, a hiánykritériumra vonatkozó követelmény nem teljesült. |
| --- | --- |

(7)

A referenciaérték meghaladása nem tekinthető átmenetinek, mivel a hiány mértéke, miután 2003-ban és 2004-ben (kismértékben) meghaladta a referenciaértéket, a Bizottság előrejelzése szerint – amely azon feltételezésen alapul, hogy a politikában nem történik változás – 2005-ben és 2006-ban nagymértékben haladja meg azt. Ez azt jelzi, hogy a Szerződésben foglalt, a hiánykritériumra vonatkozó követelmény nem teljesült.

| (8) | Továbbá, az adósság aránya a GDP-hez viszonyítva, amely 2004-ben 106-107 % körül alakult, egyértelműen meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben az elmúlt években. Az adósság csökkenési ütemét befolyásolták az adósságot növelő vonal alatti műveletek. Emellett az elsődleges többlet jelenlegi szintje (a GDP 2 %-a alatt 2004-ben) nem biztosítja az adósság arányának kielégítően csökkenő mértékét. Ez azt jelzi, hogy a Szerződésben foglalt, az adósságkritériumra vonatkozó követelmény sem teljesült. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá, az adósság aránya a GDP-hez viszonyítva, amely 2004-ben 106-107 % körül alakult, egyértelműen meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben az elmúlt években. Az adósság csökkenési ütemét befolyásolták az adósságot növelő vonal alatti műveletek. Emellett az elsődleges többlet jelenlegi szintje (a GDP 2 %-a alatt 2004-ben) nem biztosítja az adósság arányának kielégítően csökkenő mértékét. Ez azt jelzi, hogy a Szerződésben foglalt, az adósságkritériumra vonatkozó követelmény sem teljesült.

| (9) | A Tanács megvizsgálta a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentésben foglalt egyéb érdemleges tényezőket, valamint az olasz hatóságok által 2005. június 6-i levelükben előterjesztett további tényezőket. A „Stabilitási és növekedési paktum végrehajtásának javítása” című, az Ecofin-Tanács által az Európai Tanács számára készített jelentésnek megfelelően, a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti, a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatban az egyéb érdemleges tényezők figyelembevételéhez „– mielőtt az egyéb érdemleges tényezőket mérlegelnék – teljes mértékben feltétel az az átfogó elv, miszerint a referenciaérték-túllépés átmeneti, a hiány pedig a referenciaértékhez közeli marad”. Olaszország esetében az első feltétel nem teljesült. Ezért a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi határozat alkalmazásában, Olaszország esetében egyéb érdemleges tényezőket nem vesznek figyelembe, |
| --- | --- |

(9)

A Tanács megvizsgálta a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentésben foglalt egyéb érdemleges tényezőket, valamint az olasz hatóságok által 2005. június 6-i levelükben előterjesztett további tényezőket. A „Stabilitási és növekedési paktum végrehajtásának javítása” című, az Ecofin-Tanács által az Európai Tanács számára készített jelentésnek megfelelően, a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti, a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatban az egyéb érdemleges tényezők figyelembevételéhez „– mielőtt az egyéb érdemleges tényezőket mérlegelnék – teljes mértékben feltétel az az átfogó elv, miszerint a referenciaérték-túllépés átmeneti, a hiány pedig a referenciaértékhez közeli marad”. Olaszország esetében az első feltétel nem teljesült. Ezért a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi határozat alkalmazásában, Olaszország esetében egyéb érdemleges tényezőket nem vesznek figyelembe,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelés alapján megállapítást nyert, hogy Olaszországban túlzott hiány áll fenn.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

(1)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 351/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 55., 2002.2.26., 23. o.) módosított rendelet.

1

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/59

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. szeptember 20.)

a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének megkötéséről

(2005/695/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 310. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával, és a 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvét az Európai Közösség és tagállamai nevében 2005. május 31-én aláírták. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvét az Európai Közösség és tagállamai nevében 2005. május 31-én aláírták.

| (2) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvét az Európai Közösség és annak tagállamai nevében jóvá kell hagyni.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (2).

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 20-án.

a Tanács részéről

az elnökasszony

M. BECKETT

---

(1)  2005. szeptember 6-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

1

(2)  HL L 242., 2005.9.19., 2. o.

2

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/60

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. október 3.)

az Elsőfokú Bíróság határozatai Bíróság által történő felülvizsgálata feltételeinek és korlátainak megállapítása érdekében a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról

(2005/696/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 225. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 245. cikke második bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 140a. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 160. cikke második bekezdésére,

tekintettel a Bíróság 2003. szeptember 12-i kérésére,

tekintettel az Európai Parlament 2004. február 10-i véleményére,

tekintettel a Bizottság 2005. február 11-i véleményére,

mivel:

| (1) | Az EK-Szerződésnek a Nizzai Szerződés 2. cikkének 31. pontjával módosított 225. cikke (2) és (3) bekezdése kimondja:
  „(2)   Az Elsőfokú Bíróság hatáskörébe tartozik a 225a. cikk szerint létrehozott bírói különtanács határozatai ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálása.
  Az Elsőfokú Bíróság e bekezdés szerinti határozatait az alapokmányban megállapított feltételek mellett és korlátokon belül a Bíróság kivételesen felülvizsgálhatja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül.
  (3)   Az Elsőfokú Bíróság az alapokmányban meghatározott egyes ügycsoportokban hatáskörrel rendelkezik a 234. cikk szerinti előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések eldöntésére.
  Ha az Elsőfokú Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ügyben olyan elvi döntés meghozatalára van szükség, amely a közösségi jog egységességét és koherenciáját befolyásolhatja, az ügyet eldöntés végett a Bíróság elé utalhatja.
  Az Elsőfokú Bíróság előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseket eldöntő határozatait az alapokmányban megállapított feltételek mellett és korlátokon belül a Bíróság kivételesen felülvizsgálhatja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül.” |
| --- | --- |

(1)

Az EK-Szerződésnek a Nizzai Szerződés 2. cikkének 31. pontjával módosított 225. cikke (2) és (3) bekezdése kimondja:

„(2)   Az Elsőfokú Bíróság hatáskörébe tartozik a 225a. cikk szerint létrehozott bírói különtanács határozatai ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálása.

Az Elsőfokú Bíróság e bekezdés szerinti határozatait az alapokmányban megállapított feltételek mellett és korlátokon belül a Bíróság kivételesen felülvizsgálhatja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül.

(3)   Az Elsőfokú Bíróság az alapokmányban meghatározott egyes ügycsoportokban hatáskörrel rendelkezik a 234. cikk szerinti előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések eldöntésére.

Ha az Elsőfokú Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ügyben olyan elvi döntés meghozatalára van szükség, amely a közösségi jog egységességét és koherenciáját befolyásolhatja, az ügyet eldöntés végett a Bíróság elé utalhatja.

Az Elsőfokú Bíróság előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseket eldöntő határozatait az alapokmányban megállapított feltételek mellett és korlátokon belül a Bíróság kivételesen felülvizsgálhatja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül.”

| (2) | Az Euratom-Szerződés 140a. cikkének (2) és (3) bekezdését hasonlóképpen módosította a Nizzai Szerződés 3. cikkének 13. pontja. |
| --- | --- |

(2)

Az Euratom-Szerződés 140a. cikkének (2) és (3) bekezdését hasonlóképpen módosította a Nizzai Szerződés 3. cikkének 13. pontja.

| (3) | E módosításokat részben figyelembe vették a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 62. cikkében, amelynek értelmében: „Az EK-Szerződés 225. cikkének (2) és (3) bekezdésében, illetve az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett esetekben az első főtanácsnok, ha úgy ítéli meg, hogy fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül, az Elsőfokú Bíróság határozatának felülvizsgálatát indítványozhatja a Bíróságnál.
  Az indítványt az Elsőfokú Bíróság határozatának kihirdetésétől számított egy hónapon belül kell megtenni. A Bíróság az első főtanácsnok indítványának előterjesztésétől számított egy hónapon belül dönt arról, hogy szükséges-e a határozat felülvizsgálata.” |
| --- | --- |

(3)

E módosításokat részben figyelembe vették a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 62. cikkében, amelynek értelmében: „Az EK-Szerződés 225. cikkének (2) és (3) bekezdésében, illetve az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett esetekben az első főtanácsnok, ha úgy ítéli meg, hogy fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül, az Elsőfokú Bíróság határozatának felülvizsgálatát indítványozhatja a Bíróságnál.

Az indítványt az Elsőfokú Bíróság határozatának kihirdetésétől számított egy hónapon belül kell megtenni. A Bíróság az első főtanácsnok indítványának előterjesztésétől számított egy hónapon belül dönt arról, hogy szükséges-e a határozat felülvizsgálata.”

| (4) | A Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt 13. nyilatkozatnak megfelelően el kell fogadni az Elsőfokú Bíróságnak a bírói különtanácsok határozatairól és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről döntő határozatainak felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a következőket:






  „— | a Bíróság előtti eljárásban részt vevő felek szerepe jogaik védelme érdekében, |
| --- | --- | --- |

(4)

A Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt 13. nyilatkozatnak megfelelően el kell fogadni az Elsőfokú Bíróságnak a bírói különtanácsok határozatairól és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről döntő határozatainak felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a következőket:

„—

a Bíróság előtti eljárásban részt vevő felek szerepe jogaik védelme érdekében,

| — | a felülvizsgálati eljárás joghatása az Elsőfokú Bíróság határozatainak végrehajthatóságára, |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálati eljárás joghatása az Elsőfokú Bíróság határozatainak végrehajthatóságára,

| — | a Bíróság határozatának joghatása a felek közötti jogvitára.”, |
| --- | --- |

—

a Bíróság határozatának joghatása a felek közötti jogvitára.”,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 62. és 63. cikke között a következő cikkekkel egészül ki:

„62a. cikk

A Bíróság a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban gyorsított eljárás keretében, az Elsőfokú Bíróság által részére megküldött iratok alapján határoz.

Az ezen alapokmány 23. cikkében említett érdekelteknek, valamint az EK-Szerződés 225. cikkének (2) bekezdésében és az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás feleinek jogukban áll a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban a megadott határidőn belül beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani a Bírósághoz.

A Bíróság a határozathozatalt megelőzően elrendelheti a szóbeli szakasz megnyitását.

62b. cikk

Az EK-Szerződés 225. cikkének (2) bekezdésében és az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben, az EK-Szerződés 242. és 243. cikkének sérelme nélkül, a felülvizsgálati indítványnak és a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak nincs felfüggesztő hatálya. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy az Elsőfokú Bíróság határozata sérti a közösségi jog egységességét vagy koherenciáját, az ügyet visszautalja az Elsőfokú Bíróság elé, amelyet jogkérdésekben köt a Bíróság határozata; a Bíróság meghatározhatja, hogy az Elsőfokú Bíróság határozatának mely részei rendelkeznek jogerővel az eljárásban részt vevő felek tekintetében. Ugyanakkor, ha a jogvita eldöntése – a felülvizsgálat eredményére figyelemmel – az Elsőfokú Bíróság határozatában megállapított tényálláson alapul, a Bíróság határozata jogerős.

Az EK-Szerződés 225. cikke (3) bekezdésében, valamint az EAK-Szerződés 140a. cikke (3) bekezdésében említett esetekben – felülvizsgálati indítvány vagy felülvizsgálati eljárás indítására irányuló határozat hiányában – az Elsőfokú Bíróságnak a hozzá intézett kérdésekre adott válaszai az erre a célra a 62. cikk második bekezdésében meghatározott határidő lejártával hatályosak. Felülvizsgálati eljárás megindítása esetén a felülvizsgálat tárgyát képező válasz vagy válaszok az eljárás lezárultával válnak hatályossá, kivéve, ha a Bíróság ettől eltérően határoz. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy az Elsőfokú Bíróság határozata sérti a közösségi jog egységességét vagy koherenciáját, a Bíróságnak a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekre adott válasza lép az Elsőfokú Bíróság válasza helyébe.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Luxembourgban, 2005. október 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

Bizottság

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. szeptember 12.)

a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalát érintő dömpingellenes és szubvencióellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2000/745/EK határozat módosításáról

(2005/697/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a „dömpingellenes alaprendelet”) és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a „szubvencióellenes alaprendelet”) és különösen annak 13. és 15. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2604/2000/EK rendelettel (3) a Tanács végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) Közösségbe irányuló behozatalára. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem vetik ki ezt a vámot azon PET-behozatalra, amelynek exportáló vállalataitól már kötelezettségvállalást fogadtak el. |
| --- | --- |

(1)

A 2604/2000/EK rendelettel (3) a Tanács végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) Közösségbe irányuló behozatalára. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem vetik ki ezt a vámot azon PET-behozatalra, amelynek exportáló vállalataitól már kötelezettségvállalást fogadtak el.

| (2) | A 2603/2000/EK rendelettel (4) a Tanács végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) Közösségbe történő behozatalára. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem vetik ki ezt a vámot azon PET-behozatalra, amelynek exportáló vállalataitól már elfogadtak kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(2)

A 2603/2000/EK rendelettel (4) a Tanács végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) Közösségbe történő behozatalára. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem vetik ki ezt a vámot azon PET-behozatalra, amelynek exportáló vállalataitól már elfogadtak kötelezettségvállalást.

| (3) | 2000. november 29-én a Bizottság elfogadta a 2000/745/EK határozatot (5), amely elfogadta a határozat 1. cikkében felsorolt exportőrök által a két fent említett eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(3)

2000. november 29-én a Bizottság elfogadta a 2000/745/EK határozatot (5), amely elfogadta a határozat 1. cikkében felsorolt exportőrök által a két fent említett eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat.

| (4) | 2005. január 12-én a Bizottság a 33/2005/EK rendeletben (6) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében „új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kezdeményez. |
| --- | --- |

(4)

2005. január 12-én a Bizottság a 33/2005/EK rendeletben (6) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében „új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kezdeményez.

| (5) | Ezzel egyidejűleg és azonos indokok alapján a Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 20. cikke értelmében kezdeményezte a 2603/2000/EK rendelet (7) gyorsított felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(5)

Ezzel egyidejűleg és azonos indokok alapján a Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 20. cikke értelmében kezdeményezte a 2603/2000/EK rendelet (7) gyorsított felülvizsgálatát.

| (6) | A vizsgálatok végleges megállapításait és következtetéseit a 2604/2000/EK rendeletet módosító 1646/2005/EK (8), és a 2603/2000/EK rendeletet módosító 1645/2005/EK tanácsi rendelet (9) tartalmazza. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálatok végleges megállapításait és következtetéseit a 2604/2000/EK rendeletet módosító 1646/2005/EK (8), és a 2603/2000/EK rendeletet módosító 1645/2005/EK tanácsi rendelet (9) tartalmazza.

B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

| (7) | Annak a tájékoztatásnak a közzétételét követően, amelyből a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a „vállalat”) értesült azokról a tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes és szubvencióellenes vámot kívántak kivetni a vállalat a Közösségbe irányuló behozatalára, a vállalat a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett. A kötelezettségvállalásban az exportáló gyártó felajánlotta, hogy a terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesíti. |
| --- | --- |

(7)

Annak a tájékoztatásnak a közzétételét követően, amelyből a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a „vállalat”) értesült azokról a tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes és szubvencióellenes vámot kívántak kivetni a vállalat a Közösségbe irányuló behozatalára, a vállalat a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett. A kötelezettségvállalásban az exportáló gyártó felajánlotta, hogy a terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesíti.

| (8) | A vállalat továbbá rendszeresen és részletesen tájékoztatja a Bizottságot a Közösségbe irányuló kiviteléről, hogy ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a vállalt kötelezettséget. Ezenkívül a vállalat értékesítési struktúrája alapján a Bizottság úgy véli, a vállalt kötelezettség megkerülésének veszélye korlátozott. |
| --- | --- |

(8)

A vállalat továbbá rendszeresen és részletesen tájékoztatja a Bizottságot a Közösségbe irányuló kiviteléről, hogy ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a vállalt kötelezettséget. Ezenkívül a vállalat értékesítési struktúrája alapján a Bizottság úgy véli, a vállalt kötelezettség megkerülésének veszélye korlátozott.

| (9) | Erre való tekintettel a South Asian Petrochem Limited által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadható. |
| --- | --- |

(9)

Erre való tekintettel a South Asian Petrochem Limited által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadható.

| (10) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse a kötelezettségvállalás vállalat általi teljesítését, amikor az a szabad forgalomba bocsátásra irányuló, a kötelezettségvállalásnak megfelelő kérelmet beterjeszti az illetékes vámhatósághoz, a vám megfizetése alóli mentesség feltétele egy olyan számla bemutatása, amely legalább a 2604/2000/EK rendelet mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza. Ezek az információk azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal tudják megállapítani, hogy a szállítás a kereskedelmi dokumentumokban foglaltak szerint zajlik-e. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, vagy nem egyezik meg a vámvizsgálatnál bemutatott termékkel, meg kell fizetni a megfelelő dömpingellenes és szubvencióellenes vámtarifát. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse a kötelezettségvállalás vállalat általi teljesítését, amikor az a szabad forgalomba bocsátásra irányuló, a kötelezettségvállalásnak megfelelő kérelmet beterjeszti az illetékes vámhatósághoz, a vám megfizetése alóli mentesség feltétele egy olyan számla bemutatása, amely legalább a 2604/2000/EK rendelet mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza. Ezek az információk azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal tudják megállapítani, hogy a szállítás a kereskedelmi dokumentumokban foglaltak szerint zajlik-e. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, vagy nem egyezik meg a vámvizsgálatnál bemutatott termékkel, meg kell fizetni a megfelelő dömpingellenes és szubvencióellenes vámtarifát.

| (11) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, vagy ha alapos okkal feltételezhető, hogy a kötelezettségvállalást máris megsértik, a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése, illetve – adott esetben – a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) és (10) bekezdése értelmében ideiglenes vagy végleges vámot lehet kivetni, |
| --- | --- |

(11)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, vagy ha alapos okkal feltételezhető, hogy a kötelezettségvállalást máris megsértik, a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése, illetve – adott esetben – a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) és (10) bekezdése értelmében ideiglenes vagy végleges vámot lehet kivetni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2000/745/EK határozat 1. cikkében található táblázat a következőkkel egészül ki:

| Ország | Gyártó | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| „India | South Asian Petrochem Limited | A 585” |

Ország

Gyártó

Kiegészítő TARIC-kód

„India

South Asian Petrochem Limited

A 585”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

2

(3)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o. A legutóbb a 83/2005/EK rendelettel (HL L 19., 2005.1.21., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o. A legutóbb a 822/2004/EK rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 3. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 301., 2000.11.30., 88. o. A 2002/232/EK határozattal (HL L 78., 2002.3.21., 12. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 8., 2005.1.12., 9. o.

6

(7)  HL C 8., 2005.1.12., 2. o.

7

(8)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 10 oldalát.

8

(9)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 1 oldalát.

9

---

| 11.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 266/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 266/64

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2005. szeptember 19.)

az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozása értelmében megvalósuló számviteli elkülönítésről és a költségelszámolási rendszerekről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/698/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („keretirányelv”) (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,

a hírközlési bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgálatok keretszabályozásának egyes rendelkezései előírják a szükséges és megfelelő költségelszámolási mechanizmusok foganatosítását; e rendelkezések a következők: az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (hozzáférési irányelv) I. mellékletével kapcsolatos 9., 11., 13. cikk és a 6. cikk (1) bekezdése; az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. és 18.1. cikke és VII.2. melléklete; és a 2002/21/EK irányelv 13. cikke (keretirányelv). |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgálatok keretszabályozásának egyes rendelkezései előírják a szükséges és megfelelő költségelszámolási mechanizmusok foganatosítását; e rendelkezések a következők: az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (hozzáférési irányelv) I. mellékletével kapcsolatos 9., 11., 13. cikk és a 6. cikk (1) bekezdése; az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. és 18.1. cikke és VII.2. melléklete; és a 2002/21/EK irányelv 13. cikke (keretirányelv).

| (2) | A releváns piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatókat (a továbbiakban: „bejelentett szolgáltatók”) a 2002/21/EK irányelv 16. cikkével összhangban végrehajtott piacelemzés eredményeképpen többek között a számviteli elkülönítés elkészítésével és/vagy a költségelszámolási rendszer foganatosításával kapcsolatos kötelezettségek terhelhetik. E kötelezettségek előírásának célja a szolgáltatók közötti tranzakciók átláthatóbbá tétele és/vagy a szolgáltatások tényleges költségének a megállapítása. Továbbá a számviteli elkülönítést és a költségelszámolási rendszerek foganatosítását felhasználhatják a nemzeti szabályozó hatóságok a bejelentett szolgáltatókra alkalmazandó egyéb szabályozó intézkedések (pl. átláthatóság, megkülönböztetés-mentesség, költségalapúság) alkalmazásának kiegészítése céljából. |
| --- | --- |

(2)

A releváns piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatókat (a továbbiakban: „bejelentett szolgáltatók”) a 2002/21/EK irányelv 16. cikkével összhangban végrehajtott piacelemzés eredményeképpen többek között a számviteli elkülönítés elkészítésével és/vagy a költségelszámolási rendszer foganatosításával kapcsolatos kötelezettségek terhelhetik. E kötelezettségek előírásának célja a szolgáltatók közötti tranzakciók átláthatóbbá tétele és/vagy a szolgáltatások tényleges költségének a megállapítása. Továbbá a számviteli elkülönítést és a költségelszámolási rendszerek foganatosítását felhasználhatják a nemzeti szabályozó hatóságok a bejelentett szolgáltatókra alkalmazandó egyéb szabályozó intézkedések (pl. átláthatóság, megkülönböztetés-mentesség, költségalapúság) alkalmazásának kiegészítése céljából.

| (3) | A jelen ajánlás a liberalizált távközlési piacon a hálózatok összekapcsolásáról (2. rész – Számviteli elkülönítés és költségelszámolás) szóló, 1998. április 8-i 98/322/EK bizottsági ajánlást (4) frissíti, az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának alkalmazását követően (2003. július 25.). Ez a felülvizsgálat azért szükséges, mert a 2002. évi keretszabályozás néhány fontos változást hozott az 1998. évi szabályozási csomaghoz képest, mint pl. a keretszabályozás alkalmazásának kibővített hatálya; az előzetes kötelezettségek előírásának eltérő módszere; a költségelszámolással és a számviteli elkülönítéssel kapcsolatos specifikus rendelkezések alkalmazásának eltérő hatálya; valamint a technológiai semlegesség elvének alkalmazása. |
| --- | --- |

(3)

A jelen ajánlás a liberalizált távközlési piacon a hálózatok összekapcsolásáról (2. rész – Számviteli elkülönítés és költségelszámolás) szóló, 1998. április 8-i 98/322/EK bizottsági ajánlást (4) frissíti, az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának alkalmazását követően (2003. július 25.). Ez a felülvizsgálat azért szükséges, mert a 2002. évi keretszabályozás néhány fontos változást hozott az 1998. évi szabályozási csomaghoz képest, mint pl. a keretszabályozás alkalmazásának kibővített hatálya; az előzetes kötelezettségek előírásának eltérő módszere; a költségelszámolással és a számviteli elkülönítéssel kapcsolatos specifikus rendelkezések alkalmazásának eltérő hatálya; valamint a technológiai semlegesség elvének alkalmazása.

| (4) | Ezen ajánlás átfogó célkitűzése a következetes elszámolási elvek és módszerek EU-szintű alkalmazásának ösztönzése, figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságok által szerzett tapasztalatokat a költségelszámolás és a számviteli elkülönítés terén; a számviteli rendszerek, módszerek, a kidolgozott adatok és a pénzügyi felügyeleti és beszámolási eljárás átláthatóságának javítása, valamennyi résztvevő fél javára. |
| --- | --- |

(4)

Ezen ajánlás átfogó célkitűzése a következetes elszámolási elvek és módszerek EU-szintű alkalmazásának ösztönzése, figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságok által szerzett tapasztalatokat a költségelszámolás és a számviteli elkülönítés terén; a számviteli rendszerek, módszerek, a kidolgozott adatok és a pénzügyi felügyeleti és beszámolási eljárás átláthatóságának javítása, valamennyi résztvevő fél javára.

| (5) | A szolgáltatók azokon a piacon folytathatnak tevékenységet, ahol jelentős piaci erővel rendelkezőként lettek megjelölve, valamint azokon a versenyző piacokon, ahol megjelölésük szerint nem rendelkeznek jelentős piaci erővel. Szabályozási feladatainak elvégzése érdekében a nemzeti szabályozó hatóságnak információra lehet szüksége azokról a piacokról, amelyeken a szolgáltatók nem rendelkeznek jelentős piaci erővel. Ha egy vagy több piacon jelentős piaci erővel rendelkező bejelentett szolgáltató vonatkozásában írnak elő számviteli elkülönítésre irányuló kötelezettséget, a számviteli elkülönítés kötelezettsége kiterjedhet azokra a piacokra, amelyeken a szolgáltató nem rendelkezik jelentős piaci erővel, pl. annak érdekében, hogy biztosítsák az adatok koherenciáját. |
| --- | --- |

(5)

A szolgáltatók azokon a piacon folytathatnak tevékenységet, ahol jelentős piaci erővel rendelkezőként lettek megjelölve, valamint azokon a versenyző piacokon, ahol megjelölésük szerint nem rendelkeznek jelentős piaci erővel. Szabályozási feladatainak elvégzése érdekében a nemzeti szabályozó hatóságnak információra lehet szüksége azokról a piacokról, amelyeken a szolgáltatók nem rendelkeznek jelentős piaci erővel. Ha egy vagy több piacon jelentős piaci erővel rendelkező bejelentett szolgáltató vonatkozásában írnak elő számviteli elkülönítésre irányuló kötelezettséget, a számviteli elkülönítés kötelezettsége kiterjedhet azokra a piacokra, amelyeken a szolgáltató nem rendelkezik jelentős piaci erővel, pl. annak érdekében, hogy biztosítsák az adatok koherenciáját.

| (6) | Bármilyen kötelező, különösen az árellenőrzéssel kapcsolatos döntéshozatal alapjául szolgáló költségelszámolási vagy számviteli elkülönítési módszert úgy kell meghatározni, hogy az ösztönözze a hatékony befektetést, rámutasson a potenciális versenyellenes magatartásra, különösen az árprésekre, és összhangban legyen a nemzeti szabályozó hatóságnak a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében előírt célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(6)

Bármilyen kötelező, különösen az árellenőrzéssel kapcsolatos döntéshozatal alapjául szolgáló költségelszámolási vagy számviteli elkülönítési módszert úgy kell meghatározni, hogy az ösztönözze a hatékony befektetést, rámutasson a potenciális versenyellenes magatartásra, különösen az árprésekre, és összhangban legyen a nemzeti szabályozó hatóságnak a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében előírt célkitűzéseivel.

| (7) | Egy új vagy felülvizsgált költségkalkulációs módszer foganatosítása arra utalhat, hogy a szabályozott díjak és/vagy ármechanizmusok jelenlegi szintjei nem megfelelőek, vagy pedig valamilyen formában nincsenek összhangban. Ha egy nemzeti szabályozó hatóság úgy vélné, hogy korrekciós intézkedésekre van szükség, akkor az érintett piacokon felmerülő kockázat és bizonytalanság minimalizálása érdekében kellő tekintettel kell lenni a kereskedelmi és a gazdasági környezetre. Ez az intézkedés magába foglalhatja például bárminemű árkorrekciónak egy ésszerű időtartamon belüli kiterjesztését. |
| --- | --- |

(7)

Egy új vagy felülvizsgált költségkalkulációs módszer foganatosítása arra utalhat, hogy a szabályozott díjak és/vagy ármechanizmusok jelenlegi szintjei nem megfelelőek, vagy pedig valamilyen formában nincsenek összhangban. Ha egy nemzeti szabályozó hatóság úgy vélné, hogy korrekciós intézkedésekre van szükség, akkor az érintett piacokon felmerülő kockázat és bizonytalanság minimalizálása érdekében kellő tekintettel kell lenni a kereskedelmi és a gazdasági környezetre. Ez az intézkedés magába foglalhatja például bárminemű árkorrekciónak egy ésszerű időtartamon belüli kiterjesztését.

| (8) | Előretekintő megközelítést alkalmazó számviteli módszer (mint pl. a hosszú távú különbözeti költségek) foganatosításakor, mely nem múltbeli, hanem jelenlegi költségeken alapul, mint pl. amikor az eszközöket újraértékelik a rendelkezésre álló leghatékonyabb technológiával kiépített korszerű egyenértékű infrastruktúra felhasználásának költségét alapul véve, a nemzeti szabályozó hatóságoknak e célkitűzések megvalósítása céljából szükségük lehet a költségkalkulációs módszer paramétereinek kiigazítására. Szükség szerint kilátásba kell helyezni a felülről lefelé és a lentről felfelé irányuló módszerek összehangolt alkalmazását. A költségelszámolási rendszereket a költségforrás elvére kell alapozni, mint amilyen a tevékenységalapú költségkalkuláció. |
| --- | --- |

(8)

Előretekintő megközelítést alkalmazó számviteli módszer (mint pl. a hosszú távú különbözeti költségek) foganatosításakor, mely nem múltbeli, hanem jelenlegi költségeken alapul, mint pl. amikor az eszközöket újraértékelik a rendelkezésre álló leghatékonyabb technológiával kiépített korszerű egyenértékű infrastruktúra felhasználásának költségét alapul véve, a nemzeti szabályozó hatóságoknak e célkitűzések megvalósítása céljából szükségük lehet a költségkalkulációs módszer paramétereinek kiigazítására. Szükség szerint kilátásba kell helyezni a felülről lefelé és a lentről felfelé irányuló módszerek összehangolt alkalmazását. A költségelszámolási rendszereket a költségforrás elvére kell alapozni, mint amilyen a tevékenységalapú költségkalkuláció.

| (9) | Ha folyóáras költségelszámolást (CCA) alkalmaznak a hálózati eszközökre, mint amilyen az előfizetői hurok, amely középtávon kevésbé alkalmas másolásra, a költségkalkulációs módszerek következetes alkalmazása megköveteli a paramétereknek (pl. a tőkeköltség, az értékcsökkenési profilok, a felárak, az idővel változó összetevők) a nemzeti szabályozó hatóságok részéről történő, megfelelő korrigálását. |
| --- | --- |

(9)

Ha folyóáras költségelszámolást (CCA) alkalmaznak a hálózati eszközökre, mint amilyen az előfizetői hurok, amely középtávon kevésbé alkalmas másolásra, a költségkalkulációs módszerek következetes alkalmazása megköveteli a paramétereknek (pl. a tőkeköltség, az értékcsökkenési profilok, a felárak, az idővel változó összetevők) a nemzeti szabályozó hatóságok részéről történő, megfelelő korrigálását.

| (10) | Amennyiben a költségelszámolási rendszer kivitelezése kötelező a 2002/19/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdése értelmében, a költségfelosztás szabályait a részletesség olyan szintjén kell feltüntetni, amely világossá teszi a költségek és a hálózati elemek és szolgáltatások díjai közötti viszonyt; mivel szintén rendelkezésre kell bocsátani azt a bázist, amely alapján a közvetlenül vagy közvetve elszámolható költségeket a különböző számlák között felosztották. |
| --- | --- |

(10)

Amennyiben a költségelszámolási rendszer kivitelezése kötelező a 2002/19/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdése értelmében, a költségfelosztás szabályait a részletesség olyan szintjén kell feltüntetni, amely világossá teszi a költségek és a hálózati elemek és szolgáltatások díjai közötti viszonyt; mivel szintén rendelkezésre kell bocsátani azt a bázist, amely alapján a közvetlenül vagy közvetve elszámolható költségeket a különböző számlák között felosztották.

| (11) | Ez az ajánlás iránymutatást ad a tekintetben, hogy hogyan kell foganatosítani a költségelszámolást és a számviteli elkülönítést a 2002. évi új keretszabályozás értelmében. A liberalizált távközlési piacon a hálózatok összekapcsolásáról szóló, 1998. április 8-i 98/322/EK ajánlás iránymutatást ad az 1998. évi keretszabályozás értelmében történő költségelszámolás és számviteli elkülönítés tekintetében. Az 1998. évi ajánlás továbbra is alkalmazásban marad azokban az esetekben, amikor a tagállamok nem fejezték be a meglévő kötelezettségek felülvizsgálatát a költségelszámolást és a számviteli elkülönítést illetően, a 2002/21/EK irányelv 16. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(11)

Ez az ajánlás iránymutatást ad a tekintetben, hogy hogyan kell foganatosítani a költségelszámolást és a számviteli elkülönítést a 2002. évi új keretszabályozás értelmében. A liberalizált távközlési piacon a hálózatok összekapcsolásáról szóló, 1998. április 8-i 98/322/EK ajánlás iránymutatást ad az 1998. évi keretszabályozás értelmében történő költségelszámolás és számviteli elkülönítés tekintetében. Az 1998. évi ajánlás továbbra is alkalmazásban marad azokban az esetekben, amikor a tagállamok nem fejezték be a meglévő kötelezettségek felülvizsgálatát a költségelszámolást és a számviteli elkülönítést illetően, a 2002/21/EK irányelv 16. cikke értelmében.

| (12) | Ha a tagállamok egy pénzügyi átutalást magába foglaló kompenzációs mechanizmust léptetnek életbe, az egyetemes szolgáltatási irányelv IV. mellékletének B része előírja, hogy ezeknek az átutalásoknak tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos módon kell végbemenniük. E célok elérése érdekében az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek működtetéséért kapott ellentételezésről megfelelő módon jelentést kell tenni a számviteli elkülönítési rendszerekben. |
| --- | --- |

(12)

Ha a tagállamok egy pénzügyi átutalást magába foglaló kompenzációs mechanizmust léptetnek életbe, az egyetemes szolgáltatási irányelv IV. mellékletének B része előírja, hogy ezeknek az átutalásoknak tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos módon kell végbemenniük. E célok elérése érdekében az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek működtetéséért kapott ellentételezésről megfelelő módon jelentést kell tenni a számviteli elkülönítési rendszerekben.

| (13) | Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek pénzügyi támogatását illetően az ajánlás nem sérti a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint az egyes vállalkozásokon belüli pénzügyi átláthatóságról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelvet (5). |
| --- | --- |

(13)

Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek pénzügyi támogatását illetően az ajánlás nem sérti a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint az egyes vállalkozásokon belüli pénzügyi átláthatóságról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelvet (5).

| (14) | A jelen ajánlás elveinek alkalmazása nem érinti a tagállamok és a vállalkozások azon kötelezettségét, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a közösségi versenyszabályokat. |
| --- | --- |

(14)

A jelen ajánlás elveinek alkalmazása nem érinti a tagállamok és a vállalkozások azon kötelezettségét, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a közösségi versenyszabályokat.

| (15) | A bejegyzett könyvvizsgáló függetlensége az EU-ban: a bejegyzett könyvvizsgáló függetlenségének alapelveiről szóló, 2002. május 16-i 2002/590/EK bizottsági ajánlás (6) szilárd keretet hoz létre, amelyhez képest szükség esetén meg lehet vizsgálni egy könyvvizsgáló függetlenségét. |
| --- | --- |

(15)

A bejegyzett könyvvizsgáló függetlensége az EU-ban: a bejegyzett könyvvizsgáló függetlenségének alapelveiről szóló, 2002. május 16-i 2002/590/EK bizottsági ajánlás (6) szilárd keretet hoz létre, amelyhez képest szükség esetén meg lehet vizsgálni egy könyvvizsgáló függetlenségét.

| (16) | Az európai szabályozók csoportja (ERG) (7) előterjesztette véleményét a számviteli elkülönítésről és a költségszámításról szóló 1998. évi bizottsági ajánlás felülvizsgálatáról, amely részletes mellékletet tartalmaz a költségelszámolás és a számviteli elkülönítés szempontjairól, |
| --- | --- |

(16)

Az európai szabályozók csoportja (ERG) (7) előterjesztette véleményét a számviteli elkülönítésről és a költségszámításról szóló 1998. évi bizottsági ajánlás felülvizsgálatáról, amely részletes mellékletet tartalmaz a költségelszámolás és a számviteli elkülönítés szempontjairól,

AJÁNLJA:

| 1. | A jelen ajánlás a számviteli elkülönítési és a költségelszámolási rendszerek szolgáltatók általi kivitelezésére vonatkozik, mely szolgáltatókat a 2002/21/EK irányelv 16. cikkének értelmében elvégzett piacelemzés alapján nemzeti szabályozó hatóságaik az érintett piacokon jelentős piaci erővel rendelkezőként jelöltek meg. Az ilyen kötelezettségekkel rendelkező szolgáltatók említése a továbbiakban: „bejelentett szolgáltatók”.
  A költségelszámolási rendszer kivitelezésére vonatkozó kötelezettség előírásának célja annak biztosítása, hogy a bejelentett szolgáltatók korrekt, tárgyilagos és átlátható kritériumok alapján osztják fel költségeiket a szolgáltatások között azokban az esetekben, amikor az árellenőrzésre és a költségalapú árakra vonatkozó kötelezettségek terhelik őket.
  A számviteli elkülönítésre vonatkozó kötelezettség előírásának célja a bejelentett szolgáltató kötelező pénzügyi kimutatásaiból kivontnál részletesebb információ szolgáltatása, a bejelentett szolgáltató vállalkozását alkotó részek működésének lehető legfigyelmesebb nyomonkövetése, mintha azok elkülönült vállalkozásként működnének, továbbá vertikálisan integrált vállalkozások esetében a saját tevékenységükkel szembeni pozitív megkülönböztetés, valamint a tisztességtelen kereszttámogatás elkerülése. |
| --- | --- |

1.

A jelen ajánlás a számviteli elkülönítési és a költségelszámolási rendszerek szolgáltatók általi kivitelezésére vonatkozik, mely szolgáltatókat a 2002/21/EK irányelv 16. cikkének értelmében elvégzett piacelemzés alapján nemzeti szabályozó hatóságaik az érintett piacokon jelentős piaci erővel rendelkezőként jelöltek meg. Az ilyen kötelezettségekkel rendelkező szolgáltatók említése a továbbiakban: „bejelentett szolgáltatók”.

A költségelszámolási rendszer kivitelezésére vonatkozó kötelezettség előírásának célja annak biztosítása, hogy a bejelentett szolgáltatók korrekt, tárgyilagos és átlátható kritériumok alapján osztják fel költségeiket a szolgáltatások között azokban az esetekben, amikor az árellenőrzésre és a költségalapú árakra vonatkozó kötelezettségek terhelik őket.

A számviteli elkülönítésre vonatkozó kötelezettség előírásának célja a bejelentett szolgáltató kötelező pénzügyi kimutatásaiból kivontnál részletesebb információ szolgáltatása, a bejelentett szolgáltató vállalkozását alkotó részek működésének lehető legfigyelmesebb nyomonkövetése, mintha azok elkülönült vállalkozásként működnének, továbbá vertikálisan integrált vállalkozások esetében a saját tevékenységükkel szembeni pozitív megkülönböztetés, valamint a tisztességtelen kereszttámogatás elkerülése.

| 2. | Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megköveteljék a bejelentett szolgáltatóktól működtetési költségeik, befektetett tőkéjük és bevételeik szétválasztását addig a szintig, ami már összhangban van a nemzeti és közösségi jog által előírt arányossági, átláthatósági és szabályozási célkitűzésekkel.
  Ajánlatos, hogy a költségek, a befektetett tőke és a bevétel felosztása a költségforrás (pl. tevékenységalapú költségszámítás, „ABC”) elvével összhangban történjen.
  A bejelentett szolgáltatók költségelszámolási és számviteli elkülönítési rendszerének képesnek kell lennie szabályozó pénzügyi információ szolgáltatására, annak bizonyítására, hogy teljes mértékben eleget tesz a szabályozási kötelezettségeknek. Ajánlatos, hogy ezt a képességet a relevancia, a megbízhatóság, az összehasonlíthatóság és a lényegesség minőségi követelményeihez mérten állapítsák meg.
  Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok meggyőződjenek a költségelszámolási és számviteli elkülönítési rendszerek alkalmasságáról és hatékonyságáról; az ilyen rendszerek a nyilvánossággal folytatott konzultáció tárgyát képezhetik. |
| --- | --- |

2.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megköveteljék a bejelentett szolgáltatóktól működtetési költségeik, befektetett tőkéjük és bevételeik szétválasztását addig a szintig, ami már összhangban van a nemzeti és közösségi jog által előírt arányossági, átláthatósági és szabályozási célkitűzésekkel.

Ajánlatos, hogy a költségek, a befektetett tőke és a bevétel felosztása a költségforrás (pl. tevékenységalapú költségszámítás, „ABC”) elvével összhangban történjen.

A bejelentett szolgáltatók költségelszámolási és számviteli elkülönítési rendszerének képesnek kell lennie szabályozó pénzügyi információ szolgáltatására, annak bizonyítására, hogy teljes mértékben eleget tesz a szabályozási kötelezettségeknek. Ajánlatos, hogy ezt a képességet a relevancia, a megbízhatóság, az összehasonlíthatóság és a lényegesség minőségi követelményeihez mérten állapítsák meg.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok meggyőződjenek a költségelszámolási és számviteli elkülönítési rendszerek alkalmasságáról és hatékonyságáról; az ilyen rendszerek a nyilvánossággal folytatott konzultáció tárgyát képezhetik.

| 3. | Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a költségelszámolási rendszer tulajdonságainak és specifikációjának megvizsgálásakor felülvizsgálja a bejelentett szolgáltató költségelszámolási rendszerének azon képességét, hogy a szabályozási célkitűzéseket támogatva elemezze és mutassa be a költségadatokat. A bejelentett szolgáltató költségelszámolási rendszerének különösen képesnek kell lennie különbséget tenni a közvetlen (8) és a közvetett költségek (9) között.
  Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok, miután elfogadták a jelenlegi költségeken alapuló költségelszámolási rendszerről szóló határozatot, egyértelmű határidőket és bázisévet határozzanak meg a jelenlegi költségeken alapuló új költségelszámolási rendszereknek a bejelentett szolgáltatóik általi kivitelezésére vonatkozóan.
  Egy hatékony szolgáltató hálózati eszközeinek előremutató vagy folyó értéken történő értékelése, azaz azoknak a költségeknek a felbecsülése, amelyekkel az egyenértékű szolgáltatók szembesülnének, ha a piac élénken versenyképes lenne, a „folyóáras költségelszámolás” (CCA) módszer fő eleme. Ez az üzemeltetési költségekbe beletartozó értékcsökkenési terheknek a korszerű egyenértékű eszközök jelenlegi értékelésén alapuló kiszámítását igényli. Így a befektetett tőkéről szintén a jelenlegi költségalapon kell jelentést tenni. Egyéb költségkorrekciókra lehet szükség az eszköz vásárlási költségének és üzemeltetési költségalapjának tükrözéséhez. A hálózati eszközöknek az előremutató vagy folyó értéken való értékelését szükség szerint kiegészítheti a költségelszámolási módszernek, pl. a hosszú távú különbözeti költségeknek (LRIC) az alkalmazása.
  Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellő tekintettel legyenek az árral és a versennyel kapcsolatos kérdésekre, melyeket a CCA kivitelezésekor fel lehet vetni, pl. az előfizetői hurok átengedésekor.
  Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellő tekintettel legyenek a hatékonysági tényezőkre vonatkozó pénzügyi adatok további kiigazítására, különösen a költségadatok felhasználásakor az árképzésre vonatkozó határozatok meghozatalánál, lévén hogy a költségelszámolási rendszerek nem feltétlenül tükrözik teljes mértékben a ténylegesen felmerülő vagy relaváns költségeket (még a CCA alkalmazásakor sem) (10). A hatékonysági tényezők tartalmazhatják a különböző hálózati topológiák és szerkezetek, értékcsökkentési technikák, a hálózatban alkalmazott vagy alkalmazásra szánt technológia kiértékelését. |
| --- | --- |

3.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a költségelszámolási rendszer tulajdonságainak és specifikációjának megvizsgálásakor felülvizsgálja a bejelentett szolgáltató költségelszámolási rendszerének azon képességét, hogy a szabályozási célkitűzéseket támogatva elemezze és mutassa be a költségadatokat. A bejelentett szolgáltató költségelszámolási rendszerének különösen képesnek kell lennie különbséget tenni a közvetlen (8) és a közvetett költségek (9) között.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok, miután elfogadták a jelenlegi költségeken alapuló költségelszámolási rendszerről szóló határozatot, egyértelmű határidőket és bázisévet határozzanak meg a jelenlegi költségeken alapuló új költségelszámolási rendszereknek a bejelentett szolgáltatóik általi kivitelezésére vonatkozóan.

Egy hatékony szolgáltató hálózati eszközeinek előremutató vagy folyó értéken történő értékelése, azaz azoknak a költségeknek a felbecsülése, amelyekkel az egyenértékű szolgáltatók szembesülnének, ha a piac élénken versenyképes lenne, a „folyóáras költségelszámolás” (CCA) módszer fő eleme. Ez az üzemeltetési költségekbe beletartozó értékcsökkenési terheknek a korszerű egyenértékű eszközök jelenlegi értékelésén alapuló kiszámítását igényli. Így a befektetett tőkéről szintén a jelenlegi költségalapon kell jelentést tenni. Egyéb költségkorrekciókra lehet szükség az eszköz vásárlási költségének és üzemeltetési költségalapjának tükrözéséhez. A hálózati eszközöknek az előremutató vagy folyó értéken való értékelését szükség szerint kiegészítheti a költségelszámolási módszernek, pl. a hosszú távú különbözeti költségeknek (LRIC) az alkalmazása.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellő tekintettel legyenek az árral és a versennyel kapcsolatos kérdésekre, melyeket a CCA kivitelezésekor fel lehet vetni, pl. az előfizetői hurok átengedésekor.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellő tekintettel legyenek a hatékonysági tényezőkre vonatkozó pénzügyi adatok további kiigazítására, különösen a költségadatok felhasználásakor az árképzésre vonatkozó határozatok meghozatalánál, lévén hogy a költségelszámolási rendszerek nem feltétlenül tükrözik teljes mértékben a ténylegesen felmerülő vagy relaváns költségeket (még a CCA alkalmazásakor sem) (10). A hatékonysági tényezők tartalmazhatják a különböző hálózati topológiák és szerkezetek, értékcsökkentési technikák, a hálózatban alkalmazott vagy alkalmazásra szánt technológia kiértékelését.

| 4. | Ajánlatos, hogy azok a bejelentett szolgáltatók, amelyeknek jelentést kell tenniük a számviteli elkülönítésról, jelentést tegyenek a nyereségről és veszteségről, illetve a befektetett tőkéről minden egyes szabályozott jelentési egység számára (a vonatkozó piacokat és szolgáltatásokat alapul véve). A megkülönböztetés-mentességre vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelés igazolása érdekében kellő részletességgel és világosan meg kell határozni az átutalási költségeket és a piacok és szolgáltatások közötti vásárlásokat. Ezek a számviteli elkülönítési jelentési kötelezettségek szükségessé tehetik az információ elkészítését és nyilvánosságra hozatalát azokra a piacokra vonatkozóan, amelyeken a szolgáltató nem rendelkezik jelentős piaci erővel.
  Az egységesség és az adatok sértetlensége érdekében ajánlatos, hogy szabályozó elszámolásokról készült pénzügyi jelentéseket nyereségi és veszteségi nyilatkozatba, illetve a vállalkozás egészére szánt befektetett tőkéről kiállított nyilatkozatba foglalják. Ugyancsak szükséges a különálló szabályozási beszámolóknak a szolgáltató kötelező beszámolóival való összevetése. Ezekről a nyilatkozatokról független könyvvizsgálói véleményt kell alkotni, vagy pedig nemzeti szabályozó hatóság által elvégzendő megfelelési pénzügyi ellenőrzés tárgyát kell képezniük (a kellően képzett állomány hozzáférhetőségétől függően). |
| --- | --- |

4.

Ajánlatos, hogy azok a bejelentett szolgáltatók, amelyeknek jelentést kell tenniük a számviteli elkülönítésról, jelentést tegyenek a nyereségről és veszteségről, illetve a befektetett tőkéről minden egyes szabályozott jelentési egység számára (a vonatkozó piacokat és szolgáltatásokat alapul véve). A megkülönböztetés-mentességre vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelés igazolása érdekében kellő részletességgel és világosan meg kell határozni az átutalási költségeket és a piacok és szolgáltatások közötti vásárlásokat. Ezek a számviteli elkülönítési jelentési kötelezettségek szükségessé tehetik az információ elkészítését és nyilvánosságra hozatalát azokra a piacokra vonatkozóan, amelyeken a szolgáltató nem rendelkezik jelentős piaci erővel.

Az egységesség és az adatok sértetlensége érdekében ajánlatos, hogy szabályozó elszámolásokról készült pénzügyi jelentéseket nyereségi és veszteségi nyilatkozatba, illetve a vállalkozás egészére szánt befektetett tőkéről kiállított nyilatkozatba foglalják. Ugyancsak szükséges a különálló szabályozási beszámolóknak a szolgáltató kötelező beszámolóival való összevetése. Ezekről a nyilatkozatokról független könyvvizsgálói véleményt kell alkotni, vagy pedig nemzeti szabályozó hatóság által elvégzendő megfelelési pénzügyi ellenőrzés tárgyát kell képezniük (a kellően képzett állomány hozzáférhetőségétől függően).

| 5. | Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellő részletességgel hozzáférhetővé tegyék a bejelentett szolgáltatóktól érkezett számviteli információt az érdekelt felek számára. A rendelkezésre bocsátott részletes információnak biztosítania kell, hogy nem történt jogosulatlan megkülönböztetés a belső és a külső szolgáltatásnyújtás között, és lehetővé kell tennie a szolgáltatások átlagos költségének, valamint a költségszámítás módszerének a meghatározását. Az ilyen célokat szolgáló adatok rendelkezésre bocsátásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellő tekintettel kell lenniük az üzleti titoktartásra.
  E tekintetben a kellőképpen részletezett költségbeszámolók bejelentett szolgáltató által történő közzététele – amely pl. bemutatja a hálózati elemek átlagköltségét – növeli az áttekinthetőséget és erősíti a bizalmat a versenytársak részéről, hogy nincsenek versenyellenes kereszttámogatások. Ez különösen fontosnak tekinthető a nagykereskedelmi szolgáltatások számára. A melléklet meghatározza a jelentéstételi követelményeknek és az adatok közzétételének a kivitelezésére vonatkozó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

5.

Ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellő részletességgel hozzáférhetővé tegyék a bejelentett szolgáltatóktól érkezett számviteli információt az érdekelt felek számára. A rendelkezésre bocsátott részletes információnak biztosítania kell, hogy nem történt jogosulatlan megkülönböztetés a belső és a külső szolgáltatásnyújtás között, és lehetővé kell tennie a szolgáltatások átlagos költségének, valamint a költségszámítás módszerének a meghatározását. Az ilyen célokat szolgáló adatok rendelkezésre bocsátásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellő tekintettel kell lenniük az üzleti titoktartásra.

E tekintetben a kellőképpen részletezett költségbeszámolók bejelentett szolgáltató által történő közzététele – amely pl. bemutatja a hálózati elemek átlagköltségét – növeli az áttekinthetőséget és erősíti a bizalmat a versenytársak részéről, hogy nincsenek versenyellenes kereszttámogatások. Ez különösen fontosnak tekinthető a nagykereskedelmi szolgáltatások számára. A melléklet meghatározza a jelentéstételi követelményeknek és az adatok közzétételének a kivitelezésére vonatkozó iránymutatásokat.

| 6. | Egyes vállalkozások az egyetemes szolgáltatási irányelv 8. cikke értelmében egyetemes szolgáltatóként határozhatók meg, és az egyetemes szolgáltatási irányelv 17. cikke rendelkezéseinek értelmében kiskereskedelmi díjszabás-szabályozás hatálya alá tartozhatnak. Azon tagállamok esetében, amelyek az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek finanszírozására szolgáló rendszereket működtetnek, ajánlatos bármilyen hozzájárulást, amelyet a kijelölt vállalkozás(ok) a kompenzációs mechanizmus részeként kapnak, a számviteli elkülönítési rendszerekben meghatározni. |
| --- | --- |

6.

Egyes vállalkozások az egyetemes szolgáltatási irányelv 8. cikke értelmében egyetemes szolgáltatóként határozhatók meg, és az egyetemes szolgáltatási irányelv 17. cikke rendelkezéseinek értelmében kiskereskedelmi díjszabás-szabályozás hatálya alá tartozhatnak. Azon tagállamok esetében, amelyek az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek finanszírozására szolgáló rendszereket működtetnek, ajánlatos bármilyen hozzájárulást, amelyet a kijelölt vállalkozás(ok) a kompenzációs mechanizmus részeként kapnak, a számviteli elkülönítési rendszerekben meghatározni.

| 7. | Ezek a számviteli iránymutatások a szabályozónak készítendő beszámolót érintik és szándékuk szerint nem helyettesítenek egyetlen olyan kötelező pénzügyi beszámolót sem, amely a tagállamokban esetleg szükséges lehet. |
| --- | --- |

7.

Ezek a számviteli iránymutatások a szabályozónak készítendő beszámolót érintik és szándékuk szerint nem helyettesítenek egyetlen olyan kötelező pénzügyi beszámolót sem, amely a tagállamokban esetleg szükséges lehet.

| 8. | Ezt az ajánlást az alkalmazás időpontjától számított legkésőbb három éven belül vizsgálják felül. |
| --- | --- |

8.

Ezt az ajánlást az alkalmazás időpontjától számított legkésőbb három éven belül vizsgálják felül.

| 9. | Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
| --- | --- |

9.

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 19-én.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

1

(2)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

2

(3)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

3

(4)  HL L 141, 1998.5.13, 6. o.

4

(5)  HL L 195., 1980.7.29., 35. o. A legutóbb a 2000/52/EK irányelvvel (HL L 193., 2000.7.29., 75. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 191, 2002.7.19., 22. o.

6

(7)  Az ERG-t a 2004/641/EK határozattal (HL L 293., 2004.9.16., 30. o.) módosított 2002/627/EK bizottsági határozat (HL L 200., 2002.7.30., 38. o.) hozta létre.

7

(8)  A közvetlen költségek a teljes mértékben és egyértelműen a meghatározott tevékenységekkel kapcsolatosan felmerülő költségek.

8

(9)  A közvetett költségek a tisztességes és tárgyilagos hozzárendelési módszert alkalmazó költségmegosztást igénylő költségek.

9

(10)  Az eszközök némelyikének túl széles lehet a követelményrendszere, vagy pedig a hálózat szerkezete az optimális alatti szinten lehet. Egy alulról felfelé irányuló gazdasági/tervezési modell kivitelezése segít tájékoztatást adni azokról a nem hatékony és szükségtelenül felmerülő költségekről, amelyeket el kell távolítani.

10

---

MELLÉKLET

A BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉGEKRE ÉS AZ INFORMÁCIÓ KÖZZÉTÉTELÉRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

Ez a melléklet felvázolja az időszakos adatszolgáltatási rendszert, a közzététellel kapcsolatos kérdéseket és a megfelelési tanúsítványt.

Az ajánlás 2. pontjában ajánlott elveknek megfelelően a költségelszámolási és a számviteli elkülönítési rendszereknek a pénzügyi információt a részletességnek azon a szintjén kell előállítaniuk, amely jelzi a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elveinek való megfelelést, megfelelő módon meghatározva és hozzárendelve a bevételeket, a költségeket, a befektetett tőkét és a menniységet a szolgáltató által végzett különböző tevékenységekhez. Az ilyen számviteli információkat haladéktalanul a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

A szabályozási beszámolók megfelelő módon történő ismertetése biztosítja, hogy a pénzügyi kimutatásokból származó lényeges információ közlése világosan, hatékonyan, valamint a lehető legegyszerűbben és legegyértelműbben történjen. A pénzügyi kimutatásokban lévő információ ismertetése bizonyos fokú absztrahálással és összesítéssel jár. Ha ezt a folyamatot rendezett módon hajtják végre, több ismeretre lehet szert tenni, mivel egy ilyen ismertetés eleget tesz a különféle szabályozási célkitűzéseknek, beleértve pl. annak kimutatását, hogy a terhek költségközpontúak, vagy hogy nem történt jogosulatlan megkülönböztetés.

A számviteli beszámolók kísérő megjegyzéseket és kiegészítő dokumentumokat tartalmaznak, amelyek megerősítik és magyarázattal látják el a pénzügyi kimutatásokat. A pénzügyi kimutatások és a kísérő megjegyzések együttesen egy egészt alkotnak.

A szabályozó számviteli információ a nemzeti szabályozó hatóságokat és mindazokat az egyéb feleket, pl. versenytársakat, befektetőket és fogyasztókat szolgálja, akik az ezen az információn alapuló szabályozási határozatok hatálya alá tartozhatnak. Ebben az értelemben az információ közzététele hozzájárulhat a nyitott és versenyző piachoz, és erősítheti a szabályozó számviteli rendszer hitelét.

A teljes nyilvánosságra hozatalt azonban korlátozhatják az üzleti titoktartásra vonatkozó nemzeti és közösségi szabályok. Ezért ajánlatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok, miután kikérték a szolgáltatók véleményét, meghatározzák, mi tekinthető bizalmas és ki nem adható információnak.

1.   Az információ elkészítése és közzététele

Az alábbi pénzügyi információt kell elkészíteni és közzétenni (melyre vonatkoznak a titoktartási és nemzeti törvények által előírt kötelezettségek) a vonatkozó piac/szolgáltatás számára:

| — | eredmény-beszámolók, |
| --- | --- |

—

eredmény-beszámolók,

| — | a befektetett tőkéről kiállított beszámoló (részletes számítási módszertan és a felhasznált paraméterek értéke), |
| --- | --- |

—

a befektetett tőkéről kiállított beszámoló (részletes számítási módszertan és a felhasznált paraméterek értéke),

| — | egységes szerkezetbe foglalás és a törvényes beszámolókkal vagy a költségkalkulációval kapcsolatos egyéb információforrásokkal való összevetés, |
| --- | --- |

—

egységes szerkezetbe foglalás és a törvényes beszámolókkal vagy a költségkalkulációval kapcsolatos egyéb információforrásokkal való összevetés,

| — | a költségkalkuláció módszerének leírása, hivatkozva a költségalapra és a szabványokra, a felosztási és értékelési módszerekre, a közvetett költségek meghatározására és kezelésére, |
| --- | --- |

—

a költségkalkuláció módszerének leírása, hivatkozva a költségalapra és a szabványokra, a felosztási és értékelési módszerekre, a közvetett költségek meghatározására és kezelésére,

| — | a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó megjegyzések (az átadási díjak részletezése), |
| --- | --- |

—

a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó megjegyzések (az átadási díjak részletezése),

| — | könyvvizsgálói vélemény (a nemzeti szabályozó hatóság kérése esetén), |
| --- | --- |

—

könyvvizsgálói vélemény (a nemzeti szabályozó hatóság kérése esetén),

| — | a számviteli és a szabályozói elszámolási elvek ismertetése, |
| --- | --- |

—

a számviteli és a szabályozói elszámolási elvek ismertetése,

| — | a közösségi és nemzeti szabályokra vonatkozó megfelelési tanúsítvány, |
| --- | --- |

—

a közösségi és nemzeti szabályokra vonatkozó megfelelési tanúsítvány,

| — | szükség szerint egyéb kiegészítő dokumentumok. |
| --- | --- |

—

szükség szerint egyéb kiegészítő dokumentumok.

A beszámolási formátumokat, amelyek a szabvány törvényes számviteli előírások szerint készülhetnek, a nemzeti szabályozó hatóságnak a szolgáltatókkal folytatott konzultáció során előzetesen kell meghatároznia. A közösségi és nemzeti jogszabályokra vonatkozó megfelelési tanúsítvány, a könyvvizsgálói vélemény és a felhasznált számviteli elvek, irányelvek, módszerek és eljárások, nevezetesen a költségfelosztási módszerek ismertetése nem tekinthető bizalmasnak. A pénzügyi ellenőrzés eredményeit az üzleti titoktartásra vonatkozó nemzeti és közösségi törvények megsértése nélkül a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

2.   Megfelelési tanúsítvány

Az éves megfelelési tanúsítványnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| — | a könyvvizsgáló következtetései, |
| --- | --- |

—

a könyvvizsgáló következtetései,

| — | valamennyi megállapított szabálytalanság, |
| --- | --- |

—

valamennyi megállapított szabálytalanság,

| — | a könyvvizsgáló ajánlásai (az ehhez kapcsolódó következmények ismertetésével), |
| --- | --- |

—

a könyvvizsgáló ajánlásai (az ehhez kapcsolódó következmények ismertetésével),

| — | az alkalmazott ellenőrzési módszer teljes körű ismertetése; valamint |
| --- | --- |

—

az alkalmazott ellenőrzési módszer teljes körű ismertetése; valamint

| — | néhány összesített pénzügyi és számviteli adat (pl. CCA korrekciók, a hozzárendelési módszerekkel kapcsolatos fő feltételezések, a felosztott költségek szintje és a modell felbonthatósági szintje). |
| --- | --- |

—

néhány összesített pénzügyi és számviteli adat (pl. CCA korrekciók, a hozzárendelési módszerekkel kapcsolatos fő feltételezések, a felosztott költségek szintje és a modell felbonthatósági szintje).

A megfelelési tanúsítványt és a pénzügyi ellenőrzés eredményeit úgy kell közzétenni, hogy azok az érdekelt felek számára könnyen hozzáférhetőek legyenek, pl. papír, vagy elektronikus formátumban, vagy pedig a szolgáltató vagy a nemzeti szabályozó hatóság weboldalán.

3.   Jelentési időszak

A szabályozó elszámolások közzétélének éves rendszerességgel kell történnie, és a számviteli (jelentési) év végét követően lehetőleg minél hamarabb. A tanúsítvány közzétételének legkésőbb két hónappal a szabályozó pénzügyi ellenőrzés befejezését követően, illetve a szabályozási kötelezettségek által előírt jelenlegi gyakorlatnak megfelelően kell történnie.

---