# Az Európai Unió L 175/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 175 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. július 8. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 175

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. július 8.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 1072/2005/EK rendelete (2005. július 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1073/2005/EK rendelete (2005. július 7.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet IFRIC 2 tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 1074/2005/EK rendelete (2005. július 7.) a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1227/2000/EK rendelet módosításáról | 12 |
| | | A Bizottság 1075/2005/EK rendelete (2005. július 7.) a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról | 14 |
| | | A Bizottság 1076/2005/EK rendelete (2005. július 7.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 15 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 1072/2005/EK rendelete (2005. július 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1073/2005/EK rendelete (2005. július 7.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet IFRIC 2 tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 1074/2005/EK rendelete (2005. július 7.) a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1227/2000/EK rendelet módosításáról

12

A Bizottság 1075/2005/EK rendelete (2005. július 7.) a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról

14

A Bizottság 1076/2005/EK rendelete (2005. július 7.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

15

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 6.) a tagállamok statisztikai rendszereinek az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel történő összehangolása céljából eltérések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 1861. számú dokumentummal történt) | 16 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 6.) az 1222/2004/EK tanácsi rendelet értelmében bizonyos tagállamok részére a negyedéves államadósság adatainak első továbbítása tekintetében eltérések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 1874. számú dokumentummal történt) | 20 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 7.) a Tajvanról és Vietnamból származó egyes csőillesztések, illetve csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 21 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. július 6.) a tagállamok statisztikai rendszereinek az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel történő összehangolása céljából eltérések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 1861. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 1861. számú dokumentummal történt)

16

*

A Bizottság határozata (2005. július 6.) az 1222/2004/EK tanácsi rendelet értelmében bizonyos tagállamok részére a negyedéves államadósság adatainak első továbbítása tekintetében eltérések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 1874. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 1874. számú dokumentummal történt)

20

*

A Bizottság határozata (2005. július 7.) a Tajvanról és Vietnamból származó egyes csőillesztések, illetve csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/1

---

A BIZOTTSÁG 1072/2005/EK RENDELETE

(2005. július 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 7-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. július 7-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 45,3 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 43,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 102,8 |
| 999 | 102,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,1 |
| 999 | 82,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 58,3 |
| 528 | 53,7 |
| 999 | 56,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,5 |
| 400 | 96,1 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 64,4 |
| 512 | 76,0 |
| 528 | 56,8 |
| 720 | 76,1 |
| 804 | 89,2 |
| 999 | 79,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,7 |
| 512 | 47,8 |
| 528 | 60,4 |
| 800 | 35,3 |
| 999 | 56,1 |
| 0809 10 00 | 052 | 180,1 |
| 999 | 180,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 282,8 |
| 400 | 316,1 |
| 999 | 299,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 113,7 |
| 999 | 113,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

45,3

096

42,0

999

43,7

0707 00 05

052

102,8

999

102,8

0709 90 70

052

82,1

999

82,1

0805 50 10

388

58,3

528

53,7

999

56,0

0808 10 80

388

84,5

400

96,1

404

94,3

508

64,4

512

76,0

528

56,8

720

76,1

804

89,2

999

79,7

0808 20 50

388

80,7

512

47,8

528

60,4

800

35,3

999

56,1

0809 10 00

052

180,1

999

180,1

0809 20 95

052

282,8

400

316,1

999

299,5

0809 40 05

624

113,7

999

113,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/3

---

A BIZOTTSÁG 1073/2005/EK RENDELETE

(2005. július 7.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet IFRIC 2 tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1725/2003/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi szabványok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1725/2003/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi szabványok és értelmezések.

| (2) | A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (a továbbiakban: „IASB”) 2003. december 17-én közzétette a felülvizsgált Pénzügyi instrumentumok: közzététel és bemutatás 32. nemzetközi számviteli standardot (a továbbiakban: „IAS”). Az IAS 32. meghatározza azokat az alapelveket, amelyek szerint az instrumentumokat saját tőkeként vagy pénzügyi kötelezettségként kell besorolni; a standardot az Európai Bizottság a 2004. december 29-i 2237/2004/EK bizottsági rendelettel (3) fogadta el. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (a továbbiakban: „IASB”) 2003. december 17-én közzétette a felülvizsgált Pénzügyi instrumentumok: közzététel és bemutatás 32. nemzetközi számviteli standardot (a továbbiakban: „IAS”). Az IAS 32. meghatározza azokat az alapelveket, amelyek szerint az instrumentumokat saját tőkeként vagy pénzügyi kötelezettségként kell besorolni; a standardot az Európai Bizottság a 2004. december 29-i 2237/2004/EK bizottsági rendelettel (3) fogadta el.

| (3) | Az IASB a szövetkezeti világ képviselőivel folytatott kétoldalú megbeszéléseket követően és a Bizottság kérésére felkérte a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmező Bizottságot (IFRIC), hogy dolgozzon ki értelmezést a felülvizsgált IAS 32. alkalmazásának megkönnyítésére. |
| --- | --- |

(3)

Az IASB a szövetkezeti világ képviselőivel folytatott kétoldalú megbeszéléseket követően és a Bizottság kérésére felkérte a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmező Bizottságot (IFRIC), hogy dolgozzon ki értelmezést a felülvizsgált IAS 32. alkalmazásának megkönnyítésére.

| (4) | Az IFRIC 2., Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok című dokumentumát 2004. november 25-én tették közzé. Az értelmezés tisztázza, hogy a tagi részvények pénzügyi kötelezettségek vagy saját tőke szerinti besorolása a részvények tulajdonságaitól, különösen a visszaváltás jellegétől függ. Ezen értelmezés alkalmazásának időpontja az IAS 32. elfogadásáról szóló, 2004. december 29-i 2237/2004/EK bizottsági rendelet (3) preambulumbekezdésében jelzetteknek megfelelően megegyezik az IAS 32-éval. |
| --- | --- |

(4)

Az IFRIC 2., Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok című dokumentumát 2004. november 25-én tették közzé. Az értelmezés tisztázza, hogy a tagi részvények pénzügyi kötelezettségek vagy saját tőke szerinti besorolása a részvények tulajdonságaitól, különösen a visszaváltás jellegétől függ. Ezen értelmezés alkalmazásának időpontja az IAS 32. elfogadásáról szóló, 2004. december 29-i 2237/2004/EK bizottsági rendelet (3) preambulumbekezdésében jelzetteknek megfelelően megegyezik az IAS 32-éval.

| (5) | A szakma szakértőivel folytatott konzultáció alátámasztja, hogy az IFRIC 2., Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok című értelmezés esetében teljesülnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szakmai elfogadhatósági kritériumok. |
| --- | --- |

(5)

A szakma szakértőivel folytatott konzultáció alátámasztja, hogy az IFRIC 2., Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok című értelmezés esetében teljesülnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szakmai elfogadhatósági kritériumok.

| (6) | A 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Ennek a módosításnak kivételesen a 2005. január 1-jén vagy azután kezdődő vállalati pénzügyi évre vonatkozólag, tehát e rendelet közzétételét megelőző időpontban kell hatályba lépnie. A visszamenőleges alkalmazás kivételesen indokolt azért, hogy a szövetkezeteknek módjuk nyíljon számláikat az IFRIC 2. értelmezése szerinti IAS 32-vel összhangban elkészíteniük, és mivel az érintett vállalatok jogosan várhatták az alkalmazást már az IAS 32. elfogadásának időpontjától. |
| --- | --- |

(7)

Ennek a módosításnak kivételesen a 2005. január 1-jén vagy azután kezdődő vállalati pénzügyi évre vonatkozólag, tehát e rendelet közzétételét megelőző időpontban kell hatályba lépnie. A visszamenőleges alkalmazás kivételesen indokolt azért, hogy a szövetkezeteknek módjuk nyíljon számláikat az IFRIC 2. értelmezése szerinti IAS 32-vel összhangban elkészíteniük, és mivel az érintett vállalatok jogosan várhatták az alkalmazást már az IAS 32. elfogadásának időpontjától.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1725/2003/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

A rendelet kiegészül az e rendelet mellékletében feltüntetett, IFRIC 2., Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok című értelmezés szövegével.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Minden, legkésőbb 2005. január 1-jén vagy azután kezdődő vállalati pénzügyi évre alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 7-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 261., 2003.10.13., 1. o. A legutóbb 211/2005/EK rendelettel (HL L 41., 2005.2.11., 1. o) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 393., 2004.12.31., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK

| IFRIC 2 | Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok |
| --- | --- |

IFRIC 2

Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Minden meglévő jog fenntartva az EGT-n kívül, kivéve a sokszorosítás jogát személyes felhasználás vagy más jogszerű eljárás céljából. További információ az IASB-től szerezhető be az alábbi címen: www.iasb.org.uk

IFRIC 2 ÉRTELMEZÉS

Tagi részesedések a szövetkezeti egységekben és hasonló instrumentumok

Hivatkozások

| — | (2003-ban módosított) IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás |
| --- | --- |

—

(2003-ban módosított) IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás

| — | (2003-ban módosított) IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés |
| --- | --- |

—

(2003-ban módosított) IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés

Háttér

| 1. | Szövetkezeteket és más hasonló gazdálkodó egységeket közös gazdasági vagy társadalmi igények kielégítése céljából alapítanak. A törvények általában olyan társulásként határozzák meg a szövetkezetet, amelynek célja a tagok gazdasági fejlődésének elősegítése, közös üzleti tevékenység útján (az önsegítés elve). A tagok érdekeltségeit a szövetkezetben gyakran a tagok részvényeiként, egységeiként vagy hasonló módon jellemzik, és azokra az alábbiakban tagi részesedésként hivatkozunk. |
| --- | --- |

1.

Szövetkezeteket és más hasonló gazdálkodó egységeket közös gazdasági vagy társadalmi igények kielégítése céljából alapítanak. A törvények általában olyan társulásként határozzák meg a szövetkezetet, amelynek célja a tagok gazdasági fejlődésének elősegítése, közös üzleti tevékenység útján (az önsegítés elve). A tagok érdekeltségeit a szövetkezetben gyakran a tagok részvényeiként, egységeiként vagy hasonló módon jellemzik, és azokra az alábbiakban tagi részesedésként hivatkozunk.

| 2. | Az IAS 32 határozza meg a pénzügyi instrumentumok pénzügyi kötelezettségként vagy saját tőkeként való besorolásának elveit. Ezek az elvek különösen vonatkoznak az olyan eladható instrumentumok besorolására, amelyek tulajdonosa eladhatja azokat a kibocsátónak, készpénz vagy más pénzügyi instrumentum ellenében. Ezen elvek alkalmazása a szövetkezeti egységekben lévő tagi részesedésekre és hasonló instrumentumokra nehéz. A Nemzetközi Számviteli Standard Testület támogatói segítséget kértek annak megértésében, hogyan alkalmazhatók az IAS 32 elvei a tagi részesedésekre és a bizonyos tulajdonságokkal rendelkező, hasonló instrumentumokra, valamint azokra a körülményekre vonatkozóan, amelyek fennállásakor ezek a tulajdonságok befolyásolják a kötelezettségként vagy tőkeként való besorolást. |
| --- | --- |

2.

Az IAS 32 határozza meg a pénzügyi instrumentumok pénzügyi kötelezettségként vagy saját tőkeként való besorolásának elveit. Ezek az elvek különösen vonatkoznak az olyan eladható instrumentumok besorolására, amelyek tulajdonosa eladhatja azokat a kibocsátónak, készpénz vagy más pénzügyi instrumentum ellenében. Ezen elvek alkalmazása a szövetkezeti egységekben lévő tagi részesedésekre és hasonló instrumentumokra nehéz. A Nemzetközi Számviteli Standard Testület támogatói segítséget kértek annak megértésében, hogyan alkalmazhatók az IAS 32 elvei a tagi részesedésekre és a bizonyos tulajdonságokkal rendelkező, hasonló instrumentumokra, valamint azokra a körülményekre vonatkozóan, amelyek fennállásakor ezek a tulajdonságok befolyásolják a kötelezettségként vagy tőkeként való besorolást.

Hatókör

| 3. | Ez az értelmezés az IAS 32 hatókörébe tartozó pénzügyi instrumentumokra vonatkozik, beleértve a szövetkezeti egységek tagjai részére kibocsátott olyan pénzügyi instrumentumokat is, amelyek bizonyítékul szolgálnak a tagoknak a gazdálkodó egységben lévő tulajdoni érdekeltségeire. Ez az értelmezés nem vonatkozik a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesítendő vagy teljesíthető pénzügyi instrumentumokra. |
| --- | --- |

3.

Ez az értelmezés az IAS 32 hatókörébe tartozó pénzügyi instrumentumokra vonatkozik, beleértve a szövetkezeti egységek tagjai részére kibocsátott olyan pénzügyi instrumentumokat is, amelyek bizonyítékul szolgálnak a tagoknak a gazdálkodó egységben lévő tulajdoni érdekeltségeire. Ez az értelmezés nem vonatkozik a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesítendő vagy teljesíthető pénzügyi instrumentumokra.

Kérdés

| 4. | Számos pénzügyi instrumentum, beleértve a tagi részesedéseket is, tőketulajdonságokkal rendelkezik, mint például szavazati jog vagy részvételi jog az osztalékfelosztásban. Bizonyos pénzügyi instrumentumok biztosítják a tulajdonos számára a jogot, hogy készpénzre vagy más pénzügyi eszközre váltsa vissza őket, de visszaváltásuk korlátozott lehet. Hogyan kell értékelni ezeket a visszaváltási feltételeket annak meghatározásakor, hogy a pénzügyi instrumentumokat kötelezettségként vagy tőkeként kell-e besorolni? |
| --- | --- |

4.

Számos pénzügyi instrumentum, beleértve a tagi részesedéseket is, tőketulajdonságokkal rendelkezik, mint például szavazati jog vagy részvételi jog az osztalékfelosztásban. Bizonyos pénzügyi instrumentumok biztosítják a tulajdonos számára a jogot, hogy készpénzre vagy más pénzügyi eszközre váltsa vissza őket, de visszaváltásuk korlátozott lehet. Hogyan kell értékelni ezeket a visszaváltási feltételeket annak meghatározásakor, hogy a pénzügyi instrumentumokat kötelezettségként vagy tőkeként kell-e besorolni?

Konszenzus

| 5. | A pénzügyi instrumentum (beleértve a szövetkezeti egységekben lévő tagi részesedéseket is) tulajdonosának a visszaváltásra vonatkozó, szerződésen alapuló joga önmagában nem követeli meg, hogy a pénzügyi instrumentum pénzügyi kötelezettségként legyen besorolva. Ehelyett a gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentumra vonatkozó minden feltételt meg kell vizsgálnia annak meghatározásához, hogy az pénzügyi kötelezettségnek vagy tőkének minősül-e. E feltételek közé tartoznak a vonatkozó helyi törvények és szabályozások, valamint a gazdálkodó egységnek a besorolás időpontjában érvényes alapszabálya, viszont nem tartoznak ide az ilyen törvények és szabályozások, valamint az alapszabály várható jövőbeni módosításai. |
| --- | --- |

5.

A pénzügyi instrumentum (beleértve a szövetkezeti egységekben lévő tagi részesedéseket is) tulajdonosának a visszaváltásra vonatkozó, szerződésen alapuló joga önmagában nem követeli meg, hogy a pénzügyi instrumentum pénzügyi kötelezettségként legyen besorolva. Ehelyett a gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentumra vonatkozó minden feltételt meg kell vizsgálnia annak meghatározásához, hogy az pénzügyi kötelezettségnek vagy tőkének minősül-e. E feltételek közé tartoznak a vonatkozó helyi törvények és szabályozások, valamint a gazdálkodó egységnek a besorolás időpontjában érvényes alapszabálya, viszont nem tartoznak ide az ilyen törvények és szabályozások, valamint az alapszabály várható jövőbeni módosításai.

| 6. | Azok a tagi részesedések, amelyek tőkének minősülnének, ha a tagoknak nem lenne joguk a visszaváltásra, tőkének számítanak abban az esetben, ha a 7. és 8. bekezdésben szereplő feltételek bármelyike fennáll. A látra szóló betétek, beleértve a folyószámlákat, a letéti számlákat és a tagok vevőként folytatott tevékenységekor létrejövő hasonló szerződéseket, a gazdálkodó egység pénzügyi kötelezettségei. |
| --- | --- |

6.

Azok a tagi részesedések, amelyek tőkének minősülnének, ha a tagoknak nem lenne joguk a visszaváltásra, tőkének számítanak abban az esetben, ha a 7. és 8. bekezdésben szereplő feltételek bármelyike fennáll. A látra szóló betétek, beleértve a folyószámlákat, a letéti számlákat és a tagok vevőként folytatott tevékenységekor létrejövő hasonló szerződéseket, a gazdálkodó egység pénzügyi kötelezettségei.

| 7. | A tagi részesedések tőkének számítanak, ha a gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a tagi részesedések visszaváltásának visszautasítására. |
| --- | --- |

7.

A tagi részesedések tőkének számítanak, ha a gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a tagi részesedések visszaváltásának visszautasítására.

| 8. | A helyi törvények és szabályozások, valamint a gazdálkodó egység alapszabálya többféle tilalmat határozhat meg a tagi részesedések visszaváltására vonatkozóan, pl. feltétel nélküli tilalmakat vagy likviditási kritériumokon alapuló tilalmakat. Ha a visszaváltást helyi törvény, szabályozás vagy a gazdálkodó egység alapszabálya feltétel nélkül tiltja, akkor a tagi részesedések tőkének számítanak. Ugyanakkor a helyi törvény, szabályozás vagy a gazdálkodó egység alapszabályának olyan kikötései, amelyek csak bizonyos feltételek – pl. likviditási korlátok – teljesülésekor (vagy nem teljesülésekor) tiltják a visszaváltást, nem jelentik azt, hogy a tagi részesedések tőkének minősülnek. |
| --- | --- |

8.

A helyi törvények és szabályozások, valamint a gazdálkodó egység alapszabálya többféle tilalmat határozhat meg a tagi részesedések visszaváltására vonatkozóan, pl. feltétel nélküli tilalmakat vagy likviditási kritériumokon alapuló tilalmakat. Ha a visszaváltást helyi törvény, szabályozás vagy a gazdálkodó egység alapszabálya feltétel nélkül tiltja, akkor a tagi részesedések tőkének számítanak. Ugyanakkor a helyi törvény, szabályozás vagy a gazdálkodó egység alapszabályának olyan kikötései, amelyek csak bizonyos feltételek – pl. likviditási korlátok – teljesülésekor (vagy nem teljesülésekor) tiltják a visszaváltást, nem jelentik azt, hogy a tagi részesedések tőkének minősülnek.

| 9. | A feltétel nélküli tilalom lehet abszolút érvényű, ha mindennemű visszaváltást tilt. A feltétel nélküli tilalom lehet részleges, ha akkor tiltja a tagi részesedések visszaváltását, ha a visszaváltás a tagi részesedések számának vagy a tagi részesedésekből befizetett tőke összegének egy meghatározott szint alá esését okozná. A visszaváltási tilalom alá eső mennyiség feletti tagi részesedések kötelezettségnek számítanak, kivéve, ha a gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a visszaváltás visszautasítására, ahogy azt a 7. bekezdés leírja. Bizonyos esetekben a visszaváltási tilalom alá eső részvényszám vagy a tagi részesedésekből befizetett tőkeösszeg időről időre változhat. A visszaváltási tilalom ilyen változása a pénzügyi kötelezettségek és a tőke közötti átsoroláshoz vezet. |
| --- | --- |

9.

A feltétel nélküli tilalom lehet abszolút érvényű, ha mindennemű visszaváltást tilt. A feltétel nélküli tilalom lehet részleges, ha akkor tiltja a tagi részesedések visszaváltását, ha a visszaváltás a tagi részesedések számának vagy a tagi részesedésekből befizetett tőke összegének egy meghatározott szint alá esését okozná. A visszaváltási tilalom alá eső mennyiség feletti tagi részesedések kötelezettségnek számítanak, kivéve, ha a gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a visszaváltás visszautasítására, ahogy azt a 7. bekezdés leírja. Bizonyos esetekben a visszaváltási tilalom alá eső részvényszám vagy a tagi részesedésekből befizetett tőkeösszeg időről időre változhat. A visszaváltási tilalom ilyen változása a pénzügyi kötelezettségek és a tőke közötti átsoroláshoz vezet.

| 10. | Kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység valós értéken értékeli a visszaváltásra vonatkozó pénzügyi kötelezettségét. Visszaváltási tulajdonsággal rendelkező tagi részesedések esetén a gazdálkodó egység a visszaváltásra vonatkozó pénzügyi kötelezettség valós értékét nem határozhatja meg alacsonyabb értéken, mint az alapszabálya visszaváltási rendelkezései vagy a vonatkozó jogszabályok alapján maximálisan fizetendő összeg, attól az első naptól diszkontálva, amikortól az összeg kifizetése igényelhető (lásd 3. példa). |
| --- | --- |

10.

Kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység valós értéken értékeli a visszaváltásra vonatkozó pénzügyi kötelezettségét. Visszaváltási tulajdonsággal rendelkező tagi részesedések esetén a gazdálkodó egység a visszaváltásra vonatkozó pénzügyi kötelezettség valós értékét nem határozhatja meg alacsonyabb értéken, mint az alapszabálya visszaváltási rendelkezései vagy a vonatkozó jogszabályok alapján maximálisan fizetendő összeg, attól az első naptól diszkontálva, amikortól az összeg kifizetése igényelhető (lásd 3. példa).

| 11. | Ahogy azt az IAS 32 35. bekezdése megköveteli, a tőkeinstrumentumok tulajdonosainak történő felosztásokat közvetlenül a saját tőkében kell elszámolni, mindennemű nyereségadó előny levonása után. A pénzügyi kötelezettségként besorolt pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó kamatok, osztalékok és más megtérülések költségek, függetlenül attól, hogy ezek a kifizetett összegek jogilag osztaléknak, kamatnak vagy másnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

11.

Ahogy azt az IAS 32 35. bekezdése megköveteli, a tőkeinstrumentumok tulajdonosainak történő felosztásokat közvetlenül a saját tőkében kell elszámolni, mindennemű nyereségadó előny levonása után. A pénzügyi kötelezettségként besorolt pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó kamatok, osztalékok és más megtérülések költségek, függetlenül attól, hogy ezek a kifizetett összegek jogilag osztaléknak, kamatnak vagy másnak minősülnek-e.

| 12. | A Függelék, amely a konszenzus elválaszthatatlan részét képezi, példákat hoz a konszenzus alkalmazására. |
| --- | --- |

12.

A Függelék, amely a konszenzus elválaszthatatlan részét képezi, példákat hoz a konszenzus alkalmazására.

Közzététel

| 13. | Ha a visszaváltási tilalom változása a pénzügyi kötelezettségek és a tőke közötti átsoroláshoz vezet, a gazdálkodó egységnek elkülönítetten közzé kell tennie az átsorolás összegét, időzítését és okát. |
| --- | --- |

13.

Ha a visszaváltási tilalom változása a pénzügyi kötelezettségek és a tőke közötti átsoroláshoz vezet, a gazdálkodó egységnek elkülönítetten közzé kell tennie az átsorolás összegét, időzítését és okát.

Hatálybalépés napja

| 14. | Ezen Értelmezés hatálybalépésének napja és áttérési követelményei megegyeznek a (2003-ban módosított) IAS 32-re vonatkozókkal. A gazdálkodó egységnek a jelen értelmezést a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ha egy gazdálkodó egység a jelen értelmezést egy 2005. január 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie. A jelen értelmezést visszamenőlegesen kell alkalmazni. |
| --- | --- |

14.

Ezen Értelmezés hatálybalépésének napja és áttérési követelményei megegyeznek a (2003-ban módosított) IAS 32-re vonatkozókkal. A gazdálkodó egységnek a jelen értelmezést a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ha egy gazdálkodó egység a jelen értelmezést egy 2005. január 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie. A jelen értelmezést visszamenőlegesen kell alkalmazni.

Függelék

A KONSZENZUS ALKALMAZÁSÁNAK PÉLDÁI

A jelen függelék az értelmezés elválaszthatatlan részét képezi.

| A1. | Jelen függelék az IFRIC konszenzus alkalmazásának hét példáját mutatja be. Ezek a példák nem alkotnak teljes körű listát; más tényállások is előfordulhatnak. Mindegyik példa feltételezi, hogy nem áll fenn a példában nem szereplő olyan feltétel, amely megkövetelné a pénzügyi instrumentum pénzügyi kötelezettségként való besorolását. |
| --- | --- |

A1.

Jelen függelék az IFRIC konszenzus alkalmazásának hét példáját mutatja be. Ezek a példák nem alkotnak teljes körű listát; más tényállások is előfordulhatnak. Mindegyik példa feltételezi, hogy nem áll fenn a példában nem szereplő olyan feltétel, amely megkövetelné a pénzügyi instrumentum pénzügyi kötelezettségként való besorolását.

FELTÉTEL NÉLKÜLI JOG A VISSZAVÁLTÁS VISSZAUTASÍTÁSÁRA (7. bekezdés)

1. példa

Tények

| A2. | A gazdálkodó egység alapszabálya kimondja, hogy a visszaváltásra a gazdálkodó egység kizárólagos rendelkezése alapján kerül sor. Az alapszabály nem tartalmaz a rendelkezésre vonatkozó további kifejtést vagy korlátozást. Mindezidáig a gazdálkodó egység sohasem tagadta meg a tagi részesedések visszaváltását, bár az irányító testület rendelkezik az ehhez szükséges joggal. |
| --- | --- |

A2.

A gazdálkodó egység alapszabálya kimondja, hogy a visszaváltásra a gazdálkodó egység kizárólagos rendelkezése alapján kerül sor. Az alapszabály nem tartalmaz a rendelkezésre vonatkozó további kifejtést vagy korlátozást. Mindezidáig a gazdálkodó egység sohasem tagadta meg a tagi részesedések visszaváltását, bár az irányító testület rendelkezik az ehhez szükséges joggal.

Besorolás

| A3. | A gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a visszaváltás visszautasítására és a tagi részesedések saját tőkének számítanak. Az IAS 32 felállítja a besorolásnak a pénzügyi instrumentum feltételein alapuló alapelveit, és megjegyzi, hogy a diszkrecionális kifizetések gyakorlata vagy szándéka nem váltja ki a kötelezettségkénti besorolást. Az IAS 32 AG26 bekezdése kimondja:
  A nem visszaváltandó elsőbbségi részvények esetén a megfelelő besorolást a részvényekhez esetlegesen kapcsolódó egyéb jogok határozzák meg. A besorolás a szerződéses megállapodás tartalmának, a pénzügyi kötelezettség, valamint a tőkeinstrumentum fogalmi meghatározásainak összevetésén alapul. Amennyiben az elsőbbségi részvényekre történő halmozódó vagy nem halmozódó kifizetésekről a kibocsátó határoz, úgy a részvények tőkeinstrumentumnak minősülnek. Az elsőbbségi részvények tőkeinstrumentumként vagy pénzügyi kötelezettségként való besorolására nincs hatással:






  a) | a korábbi nyereségfelosztási gyakorlat; |
| --- | --- | --- |

A3.

A gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a visszaváltás visszautasítására és a tagi részesedések saját tőkének számítanak. Az IAS 32 felállítja a besorolásnak a pénzügyi instrumentum feltételein alapuló alapelveit, és megjegyzi, hogy a diszkrecionális kifizetések gyakorlata vagy szándéka nem váltja ki a kötelezettségkénti besorolást. Az IAS 32 AG26 bekezdése kimondja:

A nem visszaváltandó elsőbbségi részvények esetén a megfelelő besorolást a részvényekhez esetlegesen kapcsolódó egyéb jogok határozzák meg. A besorolás a szerződéses megállapodás tartalmának, a pénzügyi kötelezettség, valamint a tőkeinstrumentum fogalmi meghatározásainak összevetésén alapul. Amennyiben az elsőbbségi részvényekre történő halmozódó vagy nem halmozódó kifizetésekről a kibocsátó határoz, úgy a részvények tőkeinstrumentumnak minősülnek. Az elsőbbségi részvények tőkeinstrumentumként vagy pénzügyi kötelezettségként való besorolására nincs hatással:

a)

a korábbi nyereségfelosztási gyakorlat;

| b) | a jövőbeni nyereségfelosztási szándék; |
| --- | --- |

b)

a jövőbeni nyereségfelosztási szándék;

| c) | a kibocsátó törzsrészvényeinek árára gyakorolt esetleges negatív hatás, amennyiben nem kerül sor nyereségfelosztásra (a törzsrészvények utáni osztalékkifizetésre vonatkozó korlátozás miatt, ha az elsőbbségi részvények után nem történik osztalékkifizetés); |
| --- | --- |

c)

a kibocsátó törzsrészvényeinek árára gyakorolt esetleges negatív hatás, amennyiben nem kerül sor nyereségfelosztásra (a törzsrészvények utáni osztalékkifizetésre vonatkozó korlátozás miatt, ha az elsőbbségi részvények után nem történik osztalékkifizetés);

| d) | a kibocsátó tartalékainak összege; |
| --- | --- |

d)

a kibocsátó tartalékainak összege;

| e) | a kibocsátó valamely időszakra vonatkozó nyereség- vagy veszteségvárakozása; vagy |
| --- | --- |

e)

a kibocsátó valamely időszakra vonatkozó nyereség- vagy veszteségvárakozása; vagy

| f) | a kibocsátó arra való képessége vagy képtelensége, hogy az adott időszak nyereségének vagy veszteségének összegét befolyásolja. |
| --- | --- |

f)

a kibocsátó arra való képessége vagy képtelensége, hogy az adott időszak nyereségének vagy veszteségének összegét befolyásolja.

2. példa

Tények

| A4. | A gazdálkodó egység alapszabálya kimondja, hogy a visszaváltásra a gazdálkodó egység kizárólagos rendelkezése alapján kerül sor. Az alapszabály azonban kijelenti, hogy a visszaváltási kérelem jóváhagyása automatikus, kivéve, ha a gazdálkodó egység nem képes a likviditásra vagy a tartalékolásra vonatkozó helyi szabályozás megsértése nélkül fizetni. |
| --- | --- |

A4.

A gazdálkodó egység alapszabálya kimondja, hogy a visszaváltásra a gazdálkodó egység kizárólagos rendelkezése alapján kerül sor. Az alapszabály azonban kijelenti, hogy a visszaváltási kérelem jóváhagyása automatikus, kivéve, ha a gazdálkodó egység nem képes a likviditásra vagy a tartalékolásra vonatkozó helyi szabályozás megsértése nélkül fizetni.

Besorolás

| A5. | A gazdálkodó egységnek nincs feltétel nélküli joga a visszaváltás visszautasítására és a tagi részesedések pénzügyi kötelezettségek. A fent részletezett korlátozások a gazdálkodó egységnek a kötelezettsége rendezésére vonatkozó képességén alapulnak. A visszaváltás csak akkor korlátozott, ha a likviditási vagy tartalékolási követelmények nem teljesülnek, és abban az esetben is csak a teljesülés időpontjáig. Ebből következően az IAS 32 által lefektetett elveknek megfelelően nem eredményezik a pénzügyi instrumentum saját tőkeként való besorolását. Az IAS 32 AG25 bekezdése kimondja:
  Elsőbbségi részvényeket különféle jogokkal lehet kibocsátani. Az elsőbbségi részvény pénzügyi kötelezettségként vagy saját tőkeként történő besorolására vonatkozó döntés meghozatalakor a gazdálkodó egység felméri a részvényhez kapcsolódó jogokat, hogy megállapítsa, rendelkezik-e a részvény a pénzügyi kötelezettségek alapvető jellegzetességével. Például az egy meghatározott időpontban, vagy a részvényes választása alapján visszaváltandó elsőbbségi részvény megfelel a pénzügyi kötelezettség definíciójának, mivel a kibocsátónak kötelezettsége áll fenn pénzügyi eszközöket átadni a részvények birtokosainak. Az, hogy a kibocsátó a szerződésben megjelölt időpontban akár forráshiány, törvényes korlátozás, vagy elegendő nyereség vagy tartalék rendelkezésre állása hiányában nem képes eleget tenni az elsőbbségi részvény törlesztésével kapcsolatos kötelmének, nem teszi semmissé a kötelmet. [Kiemelés hozzáadva] |
| --- | --- |

A5.

A gazdálkodó egységnek nincs feltétel nélküli joga a visszaváltás visszautasítására és a tagi részesedések pénzügyi kötelezettségek. A fent részletezett korlátozások a gazdálkodó egységnek a kötelezettsége rendezésére vonatkozó képességén alapulnak. A visszaváltás csak akkor korlátozott, ha a likviditási vagy tartalékolási követelmények nem teljesülnek, és abban az esetben is csak a teljesülés időpontjáig. Ebből következően az IAS 32 által lefektetett elveknek megfelelően nem eredményezik a pénzügyi instrumentum saját tőkeként való besorolását. Az IAS 32 AG25 bekezdése kimondja:

Elsőbbségi részvényeket különféle jogokkal lehet kibocsátani. Az elsőbbségi részvény pénzügyi kötelezettségként vagy saját tőkeként történő besorolására vonatkozó döntés meghozatalakor a gazdálkodó egység felméri a részvényhez kapcsolódó jogokat, hogy megállapítsa, rendelkezik-e a részvény a pénzügyi kötelezettségek alapvető jellegzetességével. Például az egy meghatározott időpontban, vagy a részvényes választása alapján visszaváltandó elsőbbségi részvény megfelel a pénzügyi kötelezettség definíciójának, mivel a kibocsátónak kötelezettsége áll fenn pénzügyi eszközöket átadni a részvények birtokosainak. Az, hogy a kibocsátó a szerződésben megjelölt időpontban akár forráshiány, törvényes korlátozás, vagy elegendő nyereség vagy tartalék rendelkezésre állása hiányában nem képes eleget tenni az elsőbbségi részvény törlesztésével kapcsolatos kötelmének, nem teszi semmissé a kötelmet. [Kiemelés hozzáadva]

A VISSZAVÁLTÁSRA VONATKOZÓ TILALMAK (8. és 9. bekezdés)

3. példa

Tények

| A6. | A szövetkezeti egység különböző időpontokban és különböző összegekre vonatkozóan az alábbi részesedéseket bocsátotta ki tagjai részére:






  a) | 20x1. január 1-jén 100 000 részesedés, egyenként 10 CU értékben (1 000 000 CU); |
| --- | --- | --- |

A6.

A szövetkezeti egység különböző időpontokban és különböző összegekre vonatkozóan az alábbi részesedéseket bocsátotta ki tagjai részére:

a)

20x1. január 1-jén 100 000 részesedés, egyenként 10 CU értékben (1 000 000 CU);

| b) | 20x2. január 1-jén 100 000 részesedés, egyenként 20 CU értékben (további 2 000 000 CU, így a kibocsátott részesedések teljes összege 3 000 000 CU). |
| --- | --- |

b)

20x2. január 1-jén 100 000 részesedés, egyenként 20 CU értékben (további 2 000 000 CU, így a kibocsátott részesedések teljes összege 3 000 000 CU).

A részvények a kibocsátási összegen látra szólóan visszaváltandók.

| A7. | A szövetkezet alapszabálya kimondja, hogy a kumulált visszaváltások nem haladhatják meg a bármikor forgalomban lévő tagi részesedések legmagasabb számának 20 százalékát. 20x2. december 31-én a gazdálkodó egység 200 000 forgalomban lévő részesedéssel rendelkezik. Ez mindezidáig a forgalomban lévő részesedések legnagyobb száma. Eddig nem váltottak vissza részesedést. 20x3. január 1-jén a gazdálkodó egység módosítja alapszabályát, és felemeli a halmozódó visszaváltás értékét a bármikor forgalomban lévő tagi részesedések legmagasabb számának 25 százalékára. |
| --- | --- |

A7.

A szövetkezet alapszabálya kimondja, hogy a kumulált visszaváltások nem haladhatják meg a bármikor forgalomban lévő tagi részesedések legmagasabb számának 20 százalékát. 20x2. december 31-én a gazdálkodó egység 200 000 forgalomban lévő részesedéssel rendelkezik. Ez mindezidáig a forgalomban lévő részesedések legnagyobb száma. Eddig nem váltottak vissza részesedést. 20x3. január 1-jén a gazdálkodó egység módosítja alapszabályát, és felemeli a halmozódó visszaváltás értékét a bármikor forgalomban lévő tagi részesedések legmagasabb számának 25 százalékára.

Besorolás

Az alapszabály módosítását megelőzően

| A8. | A visszaváltási tilalmat meghaladó tagi részesedések pénzügyi kötelezettségnek számítanak. A gazdálkodó egység valós értéken értékeli ezt a pénzügyi kötelezettséget a kezdeti megjelenítéskor. Mivel ezek a részvények látra szólóan visszaváltandók, a szövetkezet meghatározza az ilyen pénzügyi kötelezettségek valós értékét, az IAS 39 (49) bekezdése értelmében, amely a következőket mondja ki: „A látra szóló pénzügyi kötelezettség (pl. látra szóló betét) valós értéke nem kevesebb, mint a látra szólóan megfizetendő összeg...” Következésképpen a szövetkezet pénzügyi kötelezettségként sorolja be a visszaváltási rendelkezések értelmében fennálló, látra szólóan fizetendő maximális összeget. |
| --- | --- |

A8.

A visszaváltási tilalmat meghaladó tagi részesedések pénzügyi kötelezettségnek számítanak. A gazdálkodó egység valós értéken értékeli ezt a pénzügyi kötelezettséget a kezdeti megjelenítéskor. Mivel ezek a részvények látra szólóan visszaváltandók, a szövetkezet meghatározza az ilyen pénzügyi kötelezettségek valós értékét, az IAS 39 (49) bekezdése értelmében, amely a következőket mondja ki: „A látra szóló pénzügyi kötelezettség (pl. látra szóló betét) valós értéke nem kevesebb, mint a látra szólóan megfizetendő összeg...” Következésképpen a szövetkezet pénzügyi kötelezettségként sorolja be a visszaváltási rendelkezések értelmében fennálló, látra szólóan fizetendő maximális összeget.

| A9. | 20x1. január 1-jén a visszaváltási rendelkezések értelmében fizetendő maximális összeg 20 000 részesedés, egyenként 10 CU áron. Következésképpen a szövetkezet 200 000 CU-t pénzügyi kötelezettségként, 800 000 CU-t pedig saját tőkeként sorol be. A 20 CU értéken kibocsátott új részesedések miatt azonban 20x1. január 1-jén a visszaváltási rendelkezések értelmében fizetendő maximális összeg 40 000 részesedésre nőtt, egyenként 20 CU értékben. A 20 CU értékű további részesedések kibocsátása új kötelezettséget teremt, amelyet a kezdeti megjelenítéskor, valós értéken kell figyelembe venni. Ezen részesedések kibocsátása után a kötelezettség a teljes részesedéskibocsátás (200 000) 20 százaléka 20 CU értéken figyelembe véve, vagy 800 000 CU. Ez feltételezi további 600 000 CU kötelezettség megjelenítését. Ebben a példában nyereség vagy veszteség nem kerül megjelenítésre. Következésképpen a gazdálkodó egység most 800 000 CU-t sorol be pénzügyi kötelezettségként és 2 200 000 CU-t saját tőkeként. Ez a példa feltételezi, hogy 20x1. január 1-je és 20x2. december 31-e között ezek az összegek nem változnak. |
| --- | --- |

A9.

20x1. január 1-jén a visszaváltási rendelkezések értelmében fizetendő maximális összeg 20 000 részesedés, egyenként 10 CU áron. Következésképpen a szövetkezet 200 000 CU-t pénzügyi kötelezettségként, 800 000 CU-t pedig saját tőkeként sorol be. A 20 CU értéken kibocsátott új részesedések miatt azonban 20x1. január 1-jén a visszaváltási rendelkezések értelmében fizetendő maximális összeg 40 000 részesedésre nőtt, egyenként 20 CU értékben. A 20 CU értékű további részesedések kibocsátása új kötelezettséget teremt, amelyet a kezdeti megjelenítéskor, valós értéken kell figyelembe venni. Ezen részesedések kibocsátása után a kötelezettség a teljes részesedéskibocsátás (200 000) 20 százaléka 20 CU értéken figyelembe véve, vagy 800 000 CU. Ez feltételezi további 600 000 CU kötelezettség megjelenítését. Ebben a példában nyereség vagy veszteség nem kerül megjelenítésre. Következésképpen a gazdálkodó egység most 800 000 CU-t sorol be pénzügyi kötelezettségként és 2 200 000 CU-t saját tőkeként. Ez a példa feltételezi, hogy 20x1. január 1-je és 20x2. december 31-e között ezek az összegek nem változnak.

Az alapszabály módosítását követően

| A10. | Az alapszabály módosítását követően a szövetkezeti egységtől most már igényelhető maximum a forgalomban lévő részesedéseinek 25 százalékának, vagy maximum 50 000 részesedésének a visszaváltása, egyenként 20 CU értékben. Következésképpen 20x3. január 1-jén a szövetkezet 1 000 000 CU-t sorol be pénzügyi kötelezettségként, amely a visszaváltási rendelkezések értelmében fizetendő maximális összeg, az IAS 39 (49) bekezdése értelmében. Azaz 20x3. január 1-jén a saját tőkéből a pénzügyi kötelezettségek közé sorol át 200 000 CU-t, és 2 000 000 CU továbbra is saját tőkeként marad besorolva. Ebben a példában a gazdálkodó egység nem jelenít meg nyereséget vagy veszteséget. |
| --- | --- |

A10.

Az alapszabály módosítását követően a szövetkezeti egységtől most már igényelhető maximum a forgalomban lévő részesedéseinek 25 százalékának, vagy maximum 50 000 részesedésének a visszaváltása, egyenként 20 CU értékben. Következésképpen 20x3. január 1-jén a szövetkezet 1 000 000 CU-t sorol be pénzügyi kötelezettségként, amely a visszaváltási rendelkezések értelmében fizetendő maximális összeg, az IAS 39 (49) bekezdése értelmében. Azaz 20x3. január 1-jén a saját tőkéből a pénzügyi kötelezettségek közé sorol át 200 000 CU-t, és 2 000 000 CU továbbra is saját tőkeként marad besorolva. Ebben a példában a gazdálkodó egység nem jelenít meg nyereséget vagy veszteséget.

4. példa

Tények

| A11. | A szövetkezetek működésére vonatkozó helyi törvény vagy a gazdálkodó egység alapszabálya megtiltja a tagi részesedések visszaváltását a gazdálkodó egység számára abban az esetben, ha a visszaváltás a tagi részesedésekből származó befizetett tőkét a tagi részesedésekből származó befizetett jegyzett tőke legmagasabb értékének 75 százaléka alá csökkentené. Egy adott szövetkezet esetében a legnagyobb összeg 1 000 000 CU. A mérleg fordulónapján a befizetett tőke egyenlege 900 000 CU. |
| --- | --- |

A11.

A szövetkezetek működésére vonatkozó helyi törvény vagy a gazdálkodó egység alapszabálya megtiltja a tagi részesedések visszaváltását a gazdálkodó egység számára abban az esetben, ha a visszaváltás a tagi részesedésekből származó befizetett tőkét a tagi részesedésekből származó befizetett jegyzett tőke legmagasabb értékének 75 százaléka alá csökkentené. Egy adott szövetkezet esetében a legnagyobb összeg 1 000 000 CU. A mérleg fordulónapján a befizetett tőke egyenlege 900 000 CU.

Besorolás

| A12. | Ebben az esetben 750 000 CU lenne besorolva saját tőkeként, és 150 000 CU fizetési kötelezettségként. A már idézett bekezdéseken felül az IAS 32 (18) bekezdése b) pontja részben kimondja a következőt:
  ... az olyan pénzügyi instrumentum, amelynek tulajdonosa eladhatja azt a kibocsátónak, készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz ellenében („eladható instrumentum”), pénzügyi kötelezettségnek minősül. Ez még akkor is így van, amikor a pénzeszközök vagy egyéb pénzügyi eszközök összegét valamely index vagy más olyan tétel alapján határozzák meg, amely időközben növekedhet vagy csökkenhet, valamint amikor az eladható instrumentum jogi formája jogot biztosít a birtokos számára a kibocsátó eszközeiben való maradványrészesedésre. Az opció megléte arra, hogy a birtokos az adott instrumentumot visszaszolgáltathassa a kibocsátónak pénzeszközért vagy egyéb pénzügyi kötelezettségért cserébe, azt jelenti, hogy az eladható instrumentum megfelel a pénzügyi kötelezettség fogalmi meghatározásának. |
| --- | --- |

A12.

Ebben az esetben 750 000 CU lenne besorolva saját tőkeként, és 150 000 CU fizetési kötelezettségként. A már idézett bekezdéseken felül az IAS 32 (18) bekezdése b) pontja részben kimondja a következőt:

... az olyan pénzügyi instrumentum, amelynek tulajdonosa eladhatja azt a kibocsátónak, készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz ellenében („eladható instrumentum”), pénzügyi kötelezettségnek minősül. Ez még akkor is így van, amikor a pénzeszközök vagy egyéb pénzügyi eszközök összegét valamely index vagy más olyan tétel alapján határozzák meg, amely időközben növekedhet vagy csökkenhet, valamint amikor az eladható instrumentum jogi formája jogot biztosít a birtokos számára a kibocsátó eszközeiben való maradványrészesedésre. Az opció megléte arra, hogy a birtokos az adott instrumentumot visszaszolgáltathassa a kibocsátónak pénzeszközért vagy egyéb pénzügyi kötelezettségért cserébe, azt jelenti, hogy az eladható instrumentum megfelel a pénzügyi kötelezettség fogalmi meghatározásának.

| A13. | Az ebben a példában ismertetett visszaváltási tilalom különbözik az IAS 32 (19) és AG25. bekezdéseiben foglalt korlátozásoktól. Azok a korlátozások a gazdálkodó egység azon képességét korlátozzák, hogy megfizesse a pénzügyi kötelezettség összegét, azaz csak bizonyos feltételek esetén akadályozzák meg a kötelezettség kifizetését. Ezzel ellentétben ez a példa a bizonyos összeg feletti visszaváltás feltétel nélküli tilalmát ismerteti, függetlenül attól, hogy a szövetkezet képes-e visszaváltani a tagi részesedéseket (pl. készpénz-forrásai, nyeresége vagy felosztható tartalékai révén). Valójában a visszaváltás tilalma megakadályozza a gazdálkodó egységet abban, hogy fizetési kötelezettséget vállaljon azért, hogy a befizetett tőke egy bizonyos meghatározott összegénél többet váltson vissza. Emiatt a visszaváltási tilalom alá eső részesedéshányad nem számít pénzügyi kötelezettségnek. Míg az egyes tagok részesedései külön-külön visszaválthatók, a forgalomban lévő teljes részesedésmennyiség bizonyos hányada kizárólag a gazdálkodó egység megszüntetése esetén váltandó vissza. |
| --- | --- |

A13.

Az ebben a példában ismertetett visszaváltási tilalom különbözik az IAS 32 (19) és AG25. bekezdéseiben foglalt korlátozásoktól. Azok a korlátozások a gazdálkodó egység azon képességét korlátozzák, hogy megfizesse a pénzügyi kötelezettség összegét, azaz csak bizonyos feltételek esetén akadályozzák meg a kötelezettség kifizetését. Ezzel ellentétben ez a példa a bizonyos összeg feletti visszaváltás feltétel nélküli tilalmát ismerteti, függetlenül attól, hogy a szövetkezet képes-e visszaváltani a tagi részesedéseket (pl. készpénz-forrásai, nyeresége vagy felosztható tartalékai révén). Valójában a visszaváltás tilalma megakadályozza a gazdálkodó egységet abban, hogy fizetési kötelezettséget vállaljon azért, hogy a befizetett tőke egy bizonyos meghatározott összegénél többet váltson vissza. Emiatt a visszaváltási tilalom alá eső részesedéshányad nem számít pénzügyi kötelezettségnek. Míg az egyes tagok részesedései külön-külön visszaválthatók, a forgalomban lévő teljes részesedésmennyiség bizonyos hányada kizárólag a gazdálkodó egység megszüntetése esetén váltandó vissza.

5. példa

Tények

| A14. | Az e példában szereplő tények megegyeznek a 4. példában ismertetettekkel. Ezen felül a mérleg fordulónapján a helyi törvények által meghatározott likviditási követelmények megakadályozzák a gazdálkodó egységet a tagi részesedések visszaváltásában, ha az általa birtokolt pénzeszközök és rövid távú befektetések nem nagyobbak egy meghatározott összegnél. A mérleg fordulónapján e likviditási követelmények hatása, hogy a gazdálkodó egység nem fizethet ki 50 000 CU-nál nagyobb összeget a tagi részesedések visszaváltására. |
| --- | --- |

A14.

Az e példában szereplő tények megegyeznek a 4. példában ismertetettekkel. Ezen felül a mérleg fordulónapján a helyi törvények által meghatározott likviditási követelmények megakadályozzák a gazdálkodó egységet a tagi részesedések visszaváltásában, ha az általa birtokolt pénzeszközök és rövid távú befektetések nem nagyobbak egy meghatározott összegnél. A mérleg fordulónapján e likviditási követelmények hatása, hogy a gazdálkodó egység nem fizethet ki 50 000 CU-nál nagyobb összeget a tagi részesedések visszaváltására.

Besorolás

| A15. | Akárcsak a 4. példában, a gazdálkodó egység 750 000 CU-t sorol be saját tőkeként, és 150 000 CU-t pénzügyi kötelezettségként. Ennek oka, hogy a kötelezettségként besorolt összeg a gazdálkodó egységnek a visszaváltás visszautasítására vonatkozó feltétel nélküli jogán alapul, nem pedig olyan feltételes korlátozásokon, amelyek csak likviditási vagy más feltételek nem teljesülésekor akadályozzák meg a visszaváltást, és akkor is csak e feltételek nem teljesüléséig. Az IAS 32 (19) és AG25. bekezdései vonatkoznak erre az esetre. |
| --- | --- |

A15.

Akárcsak a 4. példában, a gazdálkodó egység 750 000 CU-t sorol be saját tőkeként, és 150 000 CU-t pénzügyi kötelezettségként. Ennek oka, hogy a kötelezettségként besorolt összeg a gazdálkodó egységnek a visszaváltás visszautasítására vonatkozó feltétel nélküli jogán alapul, nem pedig olyan feltételes korlátozásokon, amelyek csak likviditási vagy más feltételek nem teljesülésekor akadályozzák meg a visszaváltást, és akkor is csak e feltételek nem teljesüléséig. Az IAS 32 (19) és AG25. bekezdései vonatkoznak erre az esetre.

6. példa

Tények

| A16. | A gazdálkodó egység alapszabálya megtiltja a tagi részesedések visszaváltását, kivéve a megelőző három évben új vagy meglévő tagok számára további tagi részesedések kibocsátásából befolyó bevétel mértékét. A tagi részesedések kibocsátásából származó bevételt azon részesedések visszaváltására kell fordítani, amelyeknek visszaváltását a tagok kérték. A megelőző három év folyamán a tagi részesedések kibocsátásából származó bevétel 12 000 CU volt, és nem váltottak vissza tagi részesedést. |
| --- | --- |

A16.

A gazdálkodó egység alapszabálya megtiltja a tagi részesedések visszaváltását, kivéve a megelőző három évben új vagy meglévő tagok számára további tagi részesedések kibocsátásából befolyó bevétel mértékét. A tagi részesedések kibocsátásából származó bevételt azon részesedések visszaváltására kell fordítani, amelyeknek visszaváltását a tagok kérték. A megelőző három év folyamán a tagi részesedések kibocsátásából származó bevétel 12 000 CU volt, és nem váltottak vissza tagi részesedést.

Besorolás

| A17. | A gazdálkodó egység 12 000 CU értékű tagi részesedést sorol a pénzügyi kötelezettségek közé. A 4. példában levont következtetésekkel összhangban, a visszaváltás feltétel nélküli tilalma által érintett tagi részesedések nem pénzügyi kötelezettségek. Ilyen feltétel nélküli tilalom vonatkozik a megelőző három év előtt kibocsátott részesedésekből befolyó bevételnek megfelelő összegre, következésképpen ez az összeg saját tőkének számít. A megelőző három éven belül kibocsátott részesedésekből származó bevételre azonban nem vonatkozik a visszaváltás feltétel nélküli tilalma. Következésképpen a megelőző három éven belül a tagi részesedések kibocsátásából származó bevétel pénzügyi kötelezettséget keletkeztet, egészen addig, amíg már nem használható fel a tagi részesedések visszaváltására. Ennek következtében a gazdálkodó egység a három megelőző év folyamán kibocsátott részvényekből befolyó bevételnek megfelelő pénzügyi kötelezettséggel rendelkezik, levonva belőle az ebben az időszakban megvalósított visszaváltásokat. |
| --- | --- |

A17.

A gazdálkodó egység 12 000 CU értékű tagi részesedést sorol a pénzügyi kötelezettségek közé. A 4. példában levont következtetésekkel összhangban, a visszaváltás feltétel nélküli tilalma által érintett tagi részesedések nem pénzügyi kötelezettségek. Ilyen feltétel nélküli tilalom vonatkozik a megelőző három év előtt kibocsátott részesedésekből befolyó bevételnek megfelelő összegre, következésképpen ez az összeg saját tőkének számít. A megelőző három éven belül kibocsátott részesedésekből származó bevételre azonban nem vonatkozik a visszaváltás feltétel nélküli tilalma. Következésképpen a megelőző három éven belül a tagi részesedések kibocsátásából származó bevétel pénzügyi kötelezettséget keletkeztet, egészen addig, amíg már nem használható fel a tagi részesedések visszaváltására. Ennek következtében a gazdálkodó egység a három megelőző év folyamán kibocsátott részvényekből befolyó bevételnek megfelelő pénzügyi kötelezettséggel rendelkezik, levonva belőle az ebben az időszakban megvalósított visszaváltásokat.

7. példa

Tények

| A18. | A gazdálkodó egység egy szövetkezeti bank. A szövetkezeti bankok tevékenységét szabályozó helyi törvény kimondja, hogy a gazdálkodó egység összes „nyitott kötelezettségének” (a szabályozásban meghatározott kifejezés magában foglalja a tagi részesedéseket is) legalább 50 %-a a tagok befizetett tőkéjének formájában kell lennie. A szabályozás hatása, hogy ha a szövetkezet összes nyitott kötelezettsége tagi részesedés formájában van, akkor a szövetkezet mindet vissza is válthatja. 20x1. december 31-én a szövetkezet összesen 200 000 CU értékű nyitott kötelezettséggel rendelkezik, amelyből 125 000 CU tagi részesedés. A tagi részesedésekre vonatkozó feltételek engedélyezik a tulajdonos számára a látra szóló visszaváltást, és a gazdálkodó egység alapszabálya sem korlátozza a visszaváltást. |
| --- | --- |

A18.

A gazdálkodó egység egy szövetkezeti bank. A szövetkezeti bankok tevékenységét szabályozó helyi törvény kimondja, hogy a gazdálkodó egység összes „nyitott kötelezettségének” (a szabályozásban meghatározott kifejezés magában foglalja a tagi részesedéseket is) legalább 50 %-a a tagok befizetett tőkéjének formájában kell lennie. A szabályozás hatása, hogy ha a szövetkezet összes nyitott kötelezettsége tagi részesedés formájában van, akkor a szövetkezet mindet vissza is válthatja. 20x1. december 31-én a szövetkezet összesen 200 000 CU értékű nyitott kötelezettséggel rendelkezik, amelyből 125 000 CU tagi részesedés. A tagi részesedésekre vonatkozó feltételek engedélyezik a tulajdonos számára a látra szóló visszaváltást, és a gazdálkodó egység alapszabálya sem korlátozza a visszaváltást.

Besorolás

| A19. | Ebben a példában a tagi részesedések pénzügyi kötelezettségként vannak besorolva. A visszaváltás tilalma hasonló az IAS 32 19. és AG25 bekezdéseiben ismertetett korlátozásokhoz. A korlátozás feltételesen korlátozza a gazdálkodó egység képességét a pénzügyi kötelezettség miatt esedékes összeg kifizetésére, azaz bizonyos feltételek teljesülésekor akadályozza csak meg a kötelezettség kifizetését. Konkrétabban, a gazdálkodó egységtől követelhető lenne a tagi részesedések teljes összegének (125 000 CU) kifizetése, ha összes más kötelezettségét (75 000 CU) visszafizette. Következésképpen a visszaváltás tilalma nem akadályozza meg a gazdálkodó egységet abban, hogy pénzügyi kötelezettséget vállaljon fel a tagi részesedések meghatározott számát vagy a befizetett tőke meghatározott összegét meghaladó visszaváltásra. Ez csak addig teszi lehetővé a gazdálkodó szervezet számára a visszaváltás elhalasztását, amíg a másik feltétel, azaz a többi kötelezettség visszafizetése, nem teljesül. Az ebben a példában szereplő tagi részesedések nem esnek a visszaváltás feltétel nélküli tilalma alá, és emiatt pénzügyi kötelezettségnek minősülnek. |
| --- | --- |

A19.

Ebben a példában a tagi részesedések pénzügyi kötelezettségként vannak besorolva. A visszaváltás tilalma hasonló az IAS 32 19. és AG25 bekezdéseiben ismertetett korlátozásokhoz. A korlátozás feltételesen korlátozza a gazdálkodó egység képességét a pénzügyi kötelezettség miatt esedékes összeg kifizetésére, azaz bizonyos feltételek teljesülésekor akadályozza csak meg a kötelezettség kifizetését. Konkrétabban, a gazdálkodó egységtől követelhető lenne a tagi részesedések teljes összegének (125 000 CU) kifizetése, ha összes más kötelezettségét (75 000 CU) visszafizette. Következésképpen a visszaváltás tilalma nem akadályozza meg a gazdálkodó egységet abban, hogy pénzügyi kötelezettséget vállaljon fel a tagi részesedések meghatározott számát vagy a befizetett tőke meghatározott összegét meghaladó visszaváltásra. Ez csak addig teszi lehetővé a gazdálkodó szervezet számára a visszaváltás elhalasztását, amíg a másik feltétel, azaz a többi kötelezettség visszafizetése, nem teljesül. Az ebben a példában szereplő tagi részesedések nem esnek a visszaváltás feltétel nélküli tilalma alá, és emiatt pénzügyi kötelezettségnek minősülnek.

---

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/12

---

A BIZOTTSÁG 1074/2005/EK RENDELETE

(2005. július 7.)

a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1227/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A területi támogatások közösségi rendszerének minden mezőgazdasági ágazatot érintő harmonizálása érdekében módosítani kell a borágazatban alkalmazott szabályokat a szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállási rendszerére alkalmazható tűréshatárokat illetően. |
| --- | --- |

(1)

A területi támogatások közösségi rendszerének minden mezőgazdasági ágazatot érintő harmonizálása érdekében módosítani kell a borágazatban alkalmazott szabályokat a szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállási rendszerére alkalmazható tűréshatárokat illetően.

| (2) | E módosítások jelentős igazgatási terhet vonnak maguk után. Mivel a borászati év minden év augusztus 1-jén kezdődik, indokolt 2005. augusztus 1-től előírni e rendelet alkalmazását a jóváhagyott támogatási kérelmek tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

E módosítások jelentős igazgatási terhet vonnak maguk után. Mivel a borászati év minden év augusztus 1-jén kezdődik, indokolt 2005. augusztus 1-től előírni e rendelet alkalmazását a jóváhagyott támogatási kérelmek tekintetében.

| (3) | Az 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 16. és 17. cikke meghatározza a szerkezetátalakítási és átállási rendszer finanszírozásával kapcsolatos szabályokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 16. és 17. cikke meghatározza a szerkezetátalakítási és átállási rendszer finanszírozásával kapcsolatos szabályokat.

| (4) | A 2005-ös pénzügyi évre a pénzügyi juttatások a 2004/2005. kampányra vonatkozóan, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet címén a tagállamok számára egy bizonyos hektármennyiségű szőlőültetvény szerkezetátalakítására és átállására megállapított indikatív pénzügyi juttatások meghatározásáról szóló, 2004. október 6-i 2004/687/EK bizottsági határozattal (3) kerültek odaítélésre. |
| --- | --- |

(4)

A 2005-ös pénzügyi évre a pénzügyi juttatások a 2004/2005. kampányra vonatkozóan, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet címén a tagállamok számára egy bizonyos hektármennyiségű szőlőültetvény szerkezetátalakítására és átállására megállapított indikatív pénzügyi juttatások meghatározásáról szóló, 2004. október 6-i 2004/687/EK bizottsági határozattal (3) kerültek odaítélésre.

| (5) | Az 1227/2000/EK rendelet 16. és 17. cikkének szabályai különösen előírják, hogy a tagállamoknak odaítélt azon előirányzatok, amelyeknél a kapcsolódó kiadásokat június 30-ig nem eszközölték és nem is érvényesítették, azon tagállamok között kerülnek újraelosztásra, amelyek eszközölt és érvényesített kiadásai megfelelnek a számukra odaítélt juttatásoknak. A szabályok ezenfelül előírják, hogy ha valamely tagállam ténylegesen eszközölt kiadása június 30-án kevesebb, mint az eredeti juttatásnak megfelelő összeg 75 %-a, a következő pénzügyi évre odaítélt összeget csökkentik. |
| --- | --- |

(5)

Az 1227/2000/EK rendelet 16. és 17. cikkének szabályai különösen előírják, hogy a tagállamoknak odaítélt azon előirányzatok, amelyeknél a kapcsolódó kiadásokat június 30-ig nem eszközölték és nem is érvényesítették, azon tagállamok között kerülnek újraelosztásra, amelyek eszközölt és érvényesített kiadásai megfelelnek a számukra odaítélt juttatásoknak. A szabályok ezenfelül előírják, hogy ha valamely tagállam ténylegesen eszközölt kiadása június 30-án kevesebb, mint az eredeti juttatásnak megfelelő összeg 75 %-a, a következő pénzügyi évre odaítélt összeget csökkentik.

| (6) | Egyes, a szerkezetátalakítási és átállási rendszert 2004/2005-ben először alkalmazó tagállamok számára nehézségekbe ütközik e rendszer létrehozása. E tagállamok számára az 1227/2000/EK rendelet 16. és 17. cikkében előírt szabályok alkalmazása a szerkezetátalakításra és átállásra rendelkezésre álló, a folyó és a következő pénzügyi év előirányzatainak jelentős csökkenésével járna. |
| --- | --- |

(6)

Egyes, a szerkezetátalakítási és átállási rendszert 2004/2005-ben először alkalmazó tagállamok számára nehézségekbe ütközik e rendszer létrehozása. E tagállamok számára az 1227/2000/EK rendelet 16. és 17. cikkében előírt szabályok alkalmazása a szerkezetátalakításra és átállásra rendelkezésre álló, a folyó és a következő pénzügyi év előirányzatainak jelentős csökkenésével járna.

| (7) | Ezért átmeneti jelleggel a 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozóan szükséges e jelentős csökkenések elkerülére előírni, hogy azon előirányzatok, amelyeknél a kapcsolódó kiadásokat 2005. június 30-ig nem eszközölték és nem is érvényesítették, arányos mértékben újraelosztásra kerülhessenek azon tagállamok között, amelyek e dátumig még nem használták fel a juttatásaik egészét, és amelyek a 2004/2005-ös gazdasági évben először alkalmazzák a szerkezetátalakítási és átállási rendszert. |
| --- | --- |

(7)

Ezért átmeneti jelleggel a 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozóan szükséges e jelentős csökkenések elkerülére előírni, hogy azon előirányzatok, amelyeknél a kapcsolódó kiadásokat 2005. június 30-ig nem eszközölték és nem is érvényesítették, arányos mértékben újraelosztásra kerülhessenek azon tagállamok között, amelyek e dátumig még nem használták fel a juttatásaik egészét, és amelyek a 2004/2005-ös gazdasági évben először alkalmazzák a szerkezetátalakítási és átállási rendszert.

| (8) | Ennek megfelelő rendelkezés lépett életbe 2001-ben, a szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállási rendszerének első alkalmazási évében. Figyelembe véve, hogy a 2004/2005-ös gazdasági évben e rendszert először alkalmazó tagállamok eddigi erőfeszítései jelentősebbek, mint amelyeket egyes tagállamoknál tapasztaltak a 2000/2001-es gazdasági év során, ezen előirányzatok újraelosztására magasabb szintig kell lehetőséget adni, mint 2001-ben. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelő rendelkezés lépett életbe 2001-ben, a szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállási rendszerének első alkalmazási évében. Figyelembe véve, hogy a 2004/2005-ös gazdasági évben e rendszert először alkalmazó tagállamok eddigi erőfeszítései jelentősebbek, mint amelyeket egyes tagállamoknál tapasztaltak a 2000/2001-es gazdasági év során, ezen előirányzatok újraelosztására magasabb szintig kell lehetőséget adni, mint 2001-ben.

| (9) | Ezért az 1227/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Ezért az 1227/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Első cikk

Az 1227/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 15. cikk (4) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(4)   E cikk alkalmazásában 5 %-os tűréshatár alkalmazandó az érintett területek ellenőrzésekor.
  Az első albekezdésben előírt tűréshatár nem alkalmazandó a támogatások kifizetésére.” |
| --- | --- |

1.

A 15. cikk (4) bekezdése helyébe a következő lép:

„(4)   E cikk alkalmazásában 5 %-os tűréshatár alkalmazandó az érintett területek ellenőrzésekor.

Az első albekezdésben előírt tűréshatár nem alkalmazandó a támogatások kifizetésére.”

| 2. | A 15a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   E cikk alkalmazásában 5 %-os tűréshatár alkalmazandó az érintett területek ellenőrzésekor.
  Az első albekezdésben előírt tűréshatár nem alkalmazandó a támogatások kifizetésére.” |
| --- | --- |

2.

A 15a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   E cikk alkalmazásában 5 %-os tűréshatár alkalmazandó az érintett területek ellenőrzésekor.

Az első albekezdésben előírt tűréshatár nem alkalmazandó a támogatások kifizetésére.”

| 3. | A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   A 2005-ös gazdasági év esetében:






  a) | minden olyan tagállam, amely a 2004/2005-ös gazdasági évben először alkalmazza a szerkezetátalakítási és átállási rendszert, és amely a 16. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően a számára a 2004/687/EK (4) bizottsági határozat alapján odaítélt pénzügyi juttatás 90 %-ánál alacsonyabb összegről tesz nyilatkozatot a Bizottságnak, legkésőbb 2005. július 10-ig a 2005-ös pénzügyi év költségeinek utólagos finanszírozását kérelmezheti, a Bizottságnak a 16. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően bejelentett összegen felül, a 2004/687/EK határozat alapján neki odaítélt pénzügyi jutattás 90 %-ának erejéig; |
| --- | --- | --- |

3.

A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   A 2005-ös gazdasági év esetében:

a)

minden olyan tagállam, amely a 2004/2005-ös gazdasági évben először alkalmazza a szerkezetátalakítási és átállási rendszert, és amely a 16. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően a számára a 2004/687/EK (4) bizottsági határozat alapján odaítélt pénzügyi juttatás 90 %-ánál alacsonyabb összegről tesz nyilatkozatot a Bizottságnak, legkésőbb 2005. július 10-ig a 2005-ös pénzügyi év költségeinek utólagos finanszírozását kérelmezheti, a Bizottságnak a 16. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően bejelentett összegen felül, a 2004/687/EK határozat alapján neki odaítélt pénzügyi jutattás 90 %-ának erejéig;

| b) | az a) pontban nem említett tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott, a 16. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti, a kiadások későbbi finanszírozása iránti kérelmeket arányosan fogadják el a 16. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján az összes tagállam esetében bejelentett és elfogadott, illetve az e bekezdés a) pontja alapján elfogadott összegek egészének levonása után rendelkezésre álló előirányzatok felhasználásával; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban nem említett tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott, a 16. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti, a kiadások későbbi finanszírozása iránti kérelmeket arányosan fogadják el a 16. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján az összes tagállam esetében bejelentett és elfogadott, illetve az e bekezdés a) pontja alapján elfogadott összegek egészének levonása után rendelkezésre álló előirányzatok felhasználásával;

| c) | a Bizottság a lehető leghamarabb értesíti az összes tagállamot a 2005-ös pénzügyi évben őket megillető végleges juttatásokról. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság a lehető leghamarabb értesíti az összes tagállamot a 2005-ös pénzügyi évben őket megillető végleges juttatásokról.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk 1. és 2. pontja a jóváhagyott támogatási kérelmekre 2005. augusztus 1-től alkalmazandó.

Az 1. cikk 3. pontja 2005. július 1-től alkalmazható.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 143., 2000.6.16., 1. o. A legutóbb az 1389/2004/EK rendelettel (HL L 255., 2004.7.31., 7. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 313., 2004.10.12., 23. o.

3

(4)  HL L 313., 2004.10.12., 23. o.”.

4

---

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/14

---

A BIZOTTSÁG 1075/2005/EK RENDELETE

(2005. július 7.)

a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1493/1999/EK tanácsi rendeletnek a szőlő- és borágazati termékek harmadik országokkal való kereskedelme tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2001. április 24-i 883/2001/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére és 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 63. cikke (7) bekezdése az uruguayi forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásainak keretében megkötött, a mezőgazdaságra vonatkozó megállapodásban rögzített mennyiségi korlátok és kiadások keretei közé korlátozta a borágazat termékeire nyújtott export-visszatérítések odaítélését. |
| --- | --- |

(1)

A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 63. cikke (7) bekezdése az uruguayi forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásainak keretében megkötött, a mezőgazdaságra vonatkozó megállapodásban rögzített mennyiségi korlátok és kiadások keretei közé korlátozta a borágazat termékeire nyújtott export-visszatérítések odaítélését.

| (2) | A 883/2001/EK rendelet 9. cikke megállapítja azokat a körülményeket, amelyek különleges intézkedések meghozatalára jogosítják fel a Bizottságot az e megállapodás keretében előírt mennyiség és a rendelkezésre álló költségvetés meghaladásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2001/EK rendelet 9. cikke megállapítja azokat a körülményeket, amelyek különleges intézkedések meghozatalára jogosítják fel a Bizottságot az e megállapodás keretében előírt mennyiség és a rendelkezésre álló költségvetés meghaladásának elkerülése érdekében.

| (3) | A 2005. július 6-ig a kiviteli engedélyek iránti kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a 2005. augusztus 31-ig tartó időszakra, a 883/2001/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében említett, 1. Afrika és 3. Kelet-Európa rendeltetési zónákra vonatkozóan fennáll a veszélye a még rendelkezésre álló mennyiség túllépésének, amennyiben korlátozások nélkül állítanak ki a visszatérítést előre rögzítő kiviteli engedélyeket. Ezért következésképpen meg kell határozni egy százalékos együtthatót a 2005. június 29. és július 5. között benyújtott igények elfogadására, és 2005. szeptember 16-ig fel kell függeszteni az e zónára vonatkozóan igényelt engedélyek kiállítását, valamint az új engedélyek benyújtását, |
| --- | --- |

(3)

A 2005. július 6-ig a kiviteli engedélyek iránti kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a 2005. augusztus 31-ig tartó időszakra, a 883/2001/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében említett, 1. Afrika és 3. Kelet-Európa rendeltetési zónákra vonatkozóan fennáll a veszélye a még rendelkezésre álló mennyiség túllépésének, amennyiben korlátozások nélkül állítanak ki a visszatérítést előre rögzítő kiviteli engedélyeket. Ezért következésképpen meg kell határozni egy százalékos együtthatót a 2005. június 29. és július 5. között benyújtott igények elfogadására, és 2005. szeptember 16-ig fel kell függeszteni az e zónára vonatkozóan igényelt engedélyek kiállítását, valamint az új engedélyek benyújtását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A borágazat termékeire vonatkozóan a 883/2001/EK rendelet alapján 2005. június 29. és július 5. között igényelt, a vissazatérítést előzetesen rögzítő kiviteli engedély iránti kérelmek az 1. Afrika zónára vonatkozóan a kérelmezett mennyiség 67,34 %–ában, és a 3. Kelet-Európa zónára vonatkozóan a kérelmezett mennyiség 78,57%-ában kerülnek elfogadásra.

(2)   A borágazat (1) bekezdésben említett termékei tekintetében a kiviteli engedélyek kibocsátása a 2005. július 6-tól benyújtott kérelmek alapján, valamint 2005. július 8-tól a kiviteli engedélyek iránti kérelmek benyújtása az 1. Afrika és 3. Kelet-Európa zónák vonatkozásában 2005. szeptember 16-ig felfüggesztésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 7-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 128., 2001.5.10., 1. o. A legutóbb a 908/2004/EK rendelettel (HL L 163., 2004.4.30., 56. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

2

---

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/15

---

A BIZOTTSÁG 1076/2005/EK RENDELETE

(2005. július 7.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 22,569 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 7-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 6.)

a tagállamok statisztikai rendszereinek az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel történő összehangolása céljából eltérések engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 1861. számú dokumentummal történt)

(csak a cseh, dán, német, észt, görög, spanyol, francia, angol, olasz, lett, litván, lengyel, szlovén és szlovák nyelvű szöveg hiteles)

(2005/488/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló, 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (3) és (4) bekezdésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Ír Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Máltai Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság kérelmeire,

mivel:

| (1) | Az 501/2004/EK rendelet célja felsorolni és meghatározni a Nemzeti Számlák Európai Rendszerében (ESA 95) az államháztartási szektor és ezen belül minden egyes alszektor pénzügyi tranzakciói, pénzügyi eszközei és kötelezettségei kategóriáinak fő jellemzőit. A tagállamokat felkérik, hogy lépcsőzetes közelítést követve negyedévente továbbítsák az adatokat a Bizottságnak (Eurostat). |
| --- | --- |

(1)

Az 501/2004/EK rendelet célja felsorolni és meghatározni a Nemzeti Számlák Európai Rendszerében (ESA 95) az államháztartási szektor és ezen belül minden egyes alszektor pénzügyi tranzakciói, pénzügyi eszközei és kötelezettségei kategóriáinak fő jellemzőit. A tagállamokat felkérik, hogy lépcsőzetes közelítést követve negyedévente továbbítsák az adatokat a Bizottságnak (Eurostat).

| (2) | Mindazonáltal az 501/2004/EK rendelet 6. cikke (3) és (4) bekezdése értelmében a Bizottság a tagállamoknak engedélyezhet a rendelet által megállapított ütemezéstől való egy vagy több eltérést a negyedéves adatok benyújtására vonatkozóan. Ezen eltérések engedélyezése különböző okoknál fogva és különböző feltételek mellett történik. |
| --- | --- |

(2)

Mindazonáltal az 501/2004/EK rendelet 6. cikke (3) és (4) bekezdése értelmében a Bizottság a tagállamoknak engedélyezhet a rendelet által megállapított ütemezéstől való egy vagy több eltérést a negyedéves adatok benyújtására vonatkozóan. Ezen eltérések engedélyezése különböző okoknál fogva és különböző feltételek mellett történik.

| (3) | Az 501/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően számos tagállam hatóságai kértek levélben engedélyt eltérésre, hogy ezáltal nemzeti statisztikai rendszereik összhangba kerüljenek a rendelet követelményeivel. |
| --- | --- |

(3)

Az 501/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően számos tagállam hatóságai kértek levélben engedélyt eltérésre, hogy ezáltal nemzeti statisztikai rendszereik összhangba kerüljenek a rendelet követelményeivel.

| (4) | Az Eurostatnak szolgáltatott információk szerint a tagállamok eltérések engedélyezésére irányuló kérelmeinek indítéka a nemzeti statisztikai rendszerek jelentős átalakításának igénye annak érdekében, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az 501/2004/EK rendeletnek. Ezért valamennyi kérelmezett eltérést teljes egészében engedélyezni kell, |
| --- | --- |

(4)

Az Eurostatnak szolgáltatott információk szerint a tagállamok eltérések engedélyezésére irányuló kérelmeinek indítéka a nemzeti statisztikai rendszerek jelentős átalakításának igénye annak érdekében, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az 501/2004/EK rendeletnek. Ezért valamennyi kérelmezett eltérést teljes egészében engedélyezni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az eltérések ezennel a mellékletben felsorolt tagállamok számára engedélyezésre kerülnek a benne foglalt feltételek és korlátozások betartása mellett annak érdekében, hogy e tagállamok nemzeti statisztikai rendszereiket összhangba hozhassák az 501/2004/EK rendelettel.

2. cikk

E határozat címzettje a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Ír Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Máltai Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 6-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 81., 2004.3.19., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

| Ország | Negyedéves adatok, amelyekre eltérést engedélyeztek pénzügyi tranzakciókra és/vagy pénzügyi eszközökre és kötelezettségekre és/vagy kapcsolódó szektorokra vagy alszektorokra vonatkozóan | Határidő |
| --- | --- | --- |
| Cseh Köztársaság | — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |

Ország

Negyedéves adatok, amelyekre eltérést engedélyeztek pénzügyi tranzakciókra és/vagy pénzügyi eszközökre és kötelezettségekre és/vagy kapcsolódó szektorokra vagy alszektorokra vonatkozóan

Határidő

Cseh Köztársaság

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Dánia

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Németország

| — | F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – eszközök az S.13 szektor és az S.1311, S.1312 és S.1313 alszektorokra vonatkozóan, valamint F.511/AF.511 – eszközök az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – eszközök az S.13 szektor és az S.1311, S.1312 és S.1313 alszektorokra vonatkozóan, valamint F.511/AF.511 – eszközök az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – kötelezettségek az S.13 szektorra és az S.1311, S.1312, S.1313 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – kötelezettségek az S.13 szektorra és az S.1311, S.1312, S.1313 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

| — | F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – eszközök az S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – eszközök az S.1314 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Észtország

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Görögország

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Spanyolország

| — | F.34/AF.34 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

2005. december

Franciaország

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és az S.1313 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és az S.1313 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

| — | F.7/AF.7 – eszközök és kötelezettségek az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – eszközök és kötelezettségek az S.1311 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Írország

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. június

Olaszország

| — | F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

2005. december

Ciprus

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Lettország

| — | F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan, valamint F.511 és F.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan, valamint F.511 és F.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | AF.5 eszközök az S.13 szektorra és az S.1311 és S.1313 alszektorra vonatkozóan, valamint AF.511 eszközök az S.1311 alszekorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

AF.5 eszközök az S.13 szektorra és az S.1311 és S.1313 alszektorra vonatkozóan, valamint AF.511 eszközök az S.1311 alszekorra vonatkozóan

| — | AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az AF.41 eszközökre az S.1311 alszektorra vonatkozóan és az AF.5 eszközökre az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az AF.41 eszközökre az S.1311 alszektorra vonatkozóan és az AF.5 eszközökre az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Litvánia

| — | F.5/AF.5, F.511/AF.511 és F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.5/AF.5, F.511/AF.511 és F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az F.5/AF.5-re az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az F.5/AF.5-re az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Luxemburg

| — | F.61/AF.61, F.62/AF.62 és F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.61/AF.61, F.62/AF.62 és F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

2005. december

Málta

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Ausztria

| — | F.41/AF.41, F.42/AF.42 – eszközök az S.13 szektorra és az S.1312 és S.1313 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.41/AF.41, F.42/AF.42 – eszközök az S.13 szektorra és az S.1312 és S.1313 alszektorra vonatkozóan

| — | F.7/AF.7 – eszközök és kötelezettségek az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – eszközök és kötelezettségek az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

2005. december

Lengyelország

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Szlovénia

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 és F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

Szlovákia

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 az S.13 szektorra és valamennyi alszektorára vonatkozóan

| — | F.511/AF.511 and F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 and F.21/AF.21 az S.1311 alszektorra vonatkozóan

| — | Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Ügyfélszektoronkénti bontás az S.1311 és S.1314 alszektorra vonatkozóan

2005. december

---

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/20

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 6.)

az 1222/2004/EK tanácsi rendelet értelmében bizonyos tagállamok részére a negyedéves államadósság adatainak első továbbítása tekintetében eltérések engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 1874. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh, dán, francia, görög, lengyel, portugál és szlovén nyelvű szöveg hiteles.)

(2005/489/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a negyedéves államadósság adatainak összeállításáról és továbbításáról szóló, 2004. június 28-i 1222/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1222/2004/EK rendelet előírja a negyedéves államadósság adatainak összeállítását és továbbítását, az államadósságra vonatkozó ugyanazon meghatározás alkalmazásával, kivéve az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendeletben (2) megállapított referenciaidőszakot. |
| --- | --- |

(1)

Az 1222/2004/EK rendelet előírja a negyedéves államadósság adatainak összeállítását és továbbítását, az államadósságra vonatkozó ugyanazon meghatározás alkalmazásával, kivéve az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendeletben (2) megállapított referenciaidőszakot.

| (2) | Az 1222/2004/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy a Bizottság legfeljebb egyéves eltérést engedélyezhet a negyedéves adatok első továbbítására vonatkozóan abban az esetben, ha a nemzeti statisztikai rendszerek jelentős átalakítására van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Az 1222/2004/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy a Bizottság legfeljebb egyéves eltérést engedélyezhet a negyedéves adatok első továbbítására vonatkozóan abban az esetben, ha a nemzeti statisztikai rendszerek jelentős átalakítására van szükség.

| (3) | Ilyen eltéréseket kérelmeztek a Cseh Köztársaság, Dánia, Franciaország, Görögország, Lengyelország, Portugália és Szlovénia vonatkozó hatóságai. |
| --- | --- |

(3)

Ilyen eltéréseket kérelmeztek a Cseh Köztársaság, Dánia, Franciaország, Görögország, Lengyelország, Portugália és Szlovénia vonatkozó hatóságai.

| (4) | A Bizottsághoz (Eurostat) beérkezett információ értelmében az érintett tagállamoktól érkező kérelmek azzal magyarázhatók, hogy e tagállamoknak olyan jelentős változtatásokat kell végrehajtaniuk nemzeti statisztikai rendszereiken, amely változtatásokat 2004. december 31-ig nem lehet végrehajtani. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz (Eurostat) beérkezett információ értelmében az érintett tagállamoktól érkező kérelmek azzal magyarázhatók, hogy e tagállamoknak olyan jelentős változtatásokat kell végrehajtaniuk nemzeti statisztikai rendszereiken, amely változtatásokat 2004. december 31-ig nem lehet végrehajtani.

| (5) | A kérelmezett eltéréseket ezért engedélyezni kell, |
| --- | --- |

(5)

A kérelmezett eltéréseket ezért engedélyezni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1222/2004/EK rendeletben meghatározott és a negyedéves államadósság adatainak első továbbítására vonatkozó határidőktől való eltéréseket e határozat 2. cikkében felsorolt tagállamok számára kell engedélyezni.

Az említett tagállamokra vonatkozó határidő 2005. december 31.

2. cikk

E határozat címzettjei a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Hellén Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság és a Szlovén Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 6-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 233., 2004.7.2., 1. o.

1

(2)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 351/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 55., 2002.2.26., 23. o.) módosított rendelet.

2

---

| 8.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 7.)

a Tajvanról és Vietnamból származó egyes csőillesztések, illetve csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

(2005/490/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. augusztus 11-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítés útján a Bizottság, konzultációt követően, dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be tekintettel a Tajvanról és Vietnamból származó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült azon csőillesztések, illetve -szerelvények (az öntöttvas szerelvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivételével) Közösségbe való behozatalára, amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 millimétert, amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel, és amelyeket rendesen a 7307 93 11, a 7307 93 19 és a 7307 99 90 KN-kód alá sorolnak. |
| --- | --- |

(1)

2004. augusztus 11-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítés útján a Bizottság, konzultációt követően, dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be tekintettel a Tajvanról és Vietnamból származó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült azon csőillesztések, illetve -szerelvények (az öntöttvas szerelvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivételével) Közösségbe való behozatalára, amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 millimétert, amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel, és amelyeket rendesen a 7307 93 11, a 7307 93 19 és a 7307 99 90 KN-kód alá sorolnak.

| (2) | A dömpingellenes alaprendelet 5. cikkének megfelelően a dömpingellenes eljárást az után indították el, hogy az Európai Unió Tompahegesztéses Acélszerelvény-gyártás Iparágának Védelmi Bizottsága (a továbbiakban: a panaszos) 2004. június 28-án panaszt nyújtott be azon termelők nevében, amelyek termelési részesedése az egyes csőillesztés, illetve -szerelvény közösségi termelésének többségét, ebben az esetben több, mint 60 %-át teszi ki. A panasz egyértelmű bizonyítékot szolgáltatott az említett termék dömpingelésére és az abból eredő vagyoni kár meglétére, mely tények elegendőnek bizonyultak a dömpingellenes eljárás megindításának igazolásához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes alaprendelet 5. cikkének megfelelően a dömpingellenes eljárást az után indították el, hogy az Európai Unió Tompahegesztéses Acélszerelvény-gyártás Iparágának Védelmi Bizottsága (a továbbiakban: a panaszos) 2004. június 28-án panaszt nyújtott be azon termelők nevében, amelyek termelési részesedése az egyes csőillesztés, illetve -szerelvény közösségi termelésének többségét, ebben az esetben több, mint 60 %-át teszi ki. A panasz egyértelmű bizonyítékot szolgáltatott az említett termék dömpingelésére és az abból eredő vagyoni kár meglétére, mely tények elegendőnek bizonyultak a dömpingellenes eljárás megindításának igazolásához.

| (3) | A Bizottság hivatalosan tájékozódott Vietnam és Tajvan exportáló gyártóinál, az importőröknél/kereskedőknél és társulásaiknál, a beszállítóknál és az érintettnek tekintett felhasználóknál, az érintett exportáló országok képviselőinél, valamint az eljárást kezdeményező panaszos közösségi gyártóknál. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan tájékozódott Vietnam és Tajvan exportáló gyártóinál, az importőröknél/kereskedőknél és társulásaiknál, a beszállítóknál és az érintettnek tekintett felhasználóknál, az érintett exportáló országok képviselőinél, valamint az eljárást kezdeményező panaszos közösségi gyártóknál. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

II.   A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (4) | 2005. március 23-án a Bizottsághoz intézett levelében a panaszos hivatalosan visszavonta panaszát. |
| --- | --- |

(4)

2005. március 23-án a Bizottsághoz intézett levelében a panaszos hivatalosan visszavonta panaszát.

| (5) | A dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban az eljárás a panasz visszavonásával megszűnhet, kivéve, ha annak megszűnése nem áll a Közösség érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban az eljárás a panasz visszavonásával megszűnhet, kivéve, ha annak megszűnése nem áll a Közösség érdekében.

| (6) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi eljárás megszüntethető, mivel a vizsgálat során nem merült fel semmilyen megállapítás, amely azt mutatná, hogy az eljárás megszűnése nem állna a Közösség érdekében. Az érdekelt feleket ennek megfelelően tájékoztatták, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz azonban nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi eljárás megszüntethető, mivel a vizsgálat során nem merült fel semmilyen megállapítás, amely azt mutatná, hogy az eljárás megszűnése nem állna a Közösség érdekében. Az érdekelt feleket ennek megfelelően tájékoztatták, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz azonban nem érkeztek észrevételek.

| (7) | A Bizottság ennélfogva arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról és Vietnamból származó egyes csőillesztések, illetve csőszerelvények Közösségbe való behozatalára alkalmazandó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság ennélfogva arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról és Vietnamból származó egyes csőillesztések, illetve csőszerelvények Közösségbe való behozatalára alkalmazandó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Tajvanról és Vietnamból származó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült egyes csőillesztések, illetve -szerelvények (az öntöttvas szerelvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 millimétert, amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel, és amelyeket rendesen a 7307 93 11, a 7307 93 19 és a 7307 99 90 KN-kód alá sorolnak, behozatalára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetésre kerül.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 7-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 203., 2004.8.11., 5. o.

2

---