# Europeiska unionens L 266/11 o

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 266 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången11 oktober 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 266

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången11 oktober 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1645/2005 av den 6 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av ett visst slags polyetentereftalat med ursprung bl.a. i Indien | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1646/2005 av den 6 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2604/2000 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i bland annat Republiken Indien | 10 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1647/2005 av den 10 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1648/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det belgiska interventionsorganet | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1649/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det polska interventionsorganet | 20 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1650/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det italienska interventionsorganet | 23 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1651/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det ungerska interventionsorganet | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1652/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det franska interventionsorganet | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1653/2005 av den 10 oktober 2005 om öppnande av tullkvoter och fastställande av de tullar som skall tillämpas inom dessa kvoter på import till Europeiska gemenskapen av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Algeriet | 32 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1654/2005 av den 10 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 874/2004 om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och allmänna principer för registrering (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1655/2005 av den 10 oktober 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 50 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1656/2005 av den 10 oktober 2005 om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet | 53 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1657/2005 av den 10 oktober 2005 om fastställande av gemenskapens produktions- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blomsterprodukter med ursprung i Jordanien | 54 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1658/2005 av den 10 oktober 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 56 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1645/2005 av den 6 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av ett visst slags polyetentereftalat med ursprung bl.a. i Indien

1

*

Rådets förordning (EG) nr 1646/2005 av den 6 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2604/2000 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i bland annat Republiken Indien

10

Kommissionens förordning (EG) nr 1647/2005 av den 10 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

15

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1648/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det belgiska interventionsorganet

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1649/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det polska interventionsorganet

20

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1650/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det italienska interventionsorganet

23

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1651/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det ungerska interventionsorganet

26

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1652/2005 av den 10 oktober 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det franska interventionsorganet

29

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1653/2005 av den 10 oktober 2005 om öppnande av tullkvoter och fastställande av de tullar som skall tillämpas inom dessa kvoter på import till Europeiska gemenskapen av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Algeriet

32

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1654/2005 av den 10 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 874/2004 om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och allmänna principer för registrering (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1655/2005 av den 10 oktober 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

50

Kommissionens förordning (EG) nr 1656/2005 av den 10 oktober 2005 om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet

53

Kommissionens förordning (EG) nr 1657/2005 av den 10 oktober 2005 om fastställande av gemenskapens produktions- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blomsterprodukter med ursprung i Jordanien

54

Kommissionens förordning (EG) nr 1658/2005 av den 10 oktober 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

56

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 28 juli 2005 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Italien | 57 |
| | * | Rådets beslut av den 20 september 2005 om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen | 59 |
| | * | Rådets beslut av den 3 oktober 2005 om ändring av protokollet om stadgan för domstolen, med syfte att fastställa villkor och begränsningar för domstolens omprövning av domar i förstainstansrätten | 60 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 september 2005 om ändring av beslut 2000/745/EG beträffande godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Republiken Indien | 62 |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 19 september 2005 om särredovisnings- och kostnadsredovisningssystem enligt regelverket för elektronisk kommunikation (
  1
  ) | 64 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 28 juli 2005 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Italien

57

*

Rådets beslut av den 20 september 2005 om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

59

*

Rådets beslut av den 3 oktober 2005 om ändring av protokollet om stadgan för domstolen, med syfte att fastställa villkor och begränsningar för domstolens omprövning av domar i förstainstansrätten

60

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 12 september 2005 om ändring av beslut 2000/745/EG beträffande godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Republiken Indien

62

*

Kommissionens rekommendation av den 19 september 2005 om särredovisnings- och kostnadsredovisningssystem enligt regelverket för elektronisk kommunikation (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1645/2005

av den 6 oktober 2005

om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av ett visst slags polyetentereftalat med ursprung bl.a. i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 20 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   DET TIDIGARE FÖRFARANDET

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av sådant polyetentereftalat som har en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 och sitt ursprung bl.a. i Indien (nedan kallat ”den berörda produkten”), vilket vanligtvis deklareras enligt KN-nummer 3907 60 20. Åtgärderna visavi exportörerna i Indien tar formen av en särskild tull på mellan 0 och 41,3 EUR/ton för de enskilda samarbetsvilliga exportörerna och en tull på 41,3 EUR/ton för de andra exportörerna i det landet. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av sådant polyetentereftalat som har en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 och sitt ursprung bl.a. i Indien (nedan kallat ”den berörda produkten”), vilket vanligtvis deklareras enligt KN-nummer 3907 60 20. Åtgärderna visavi exportörerna i Indien tar formen av en särskild tull på mellan 0 och 41,3 EUR/ton för de enskilda samarbetsvilliga exportörerna och en tull på 41,3 EUR/ton för de andra exportörerna i det landet.

B.   DET AKTUELLA FÖRFARANDET

1.   BEGÄRAN OM ÖVERSYN

| (2) | Kommissionen mottog efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna en begäran från en indisk tillverkare av den berörda produkten – South Asian Petrochem Limited (nedan kallad ”den sökande” eller ”företaget”) – om inledande av en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen av förordning (EG) nr 2603/2000. Den sökande gjorde i sin begäran gällande att företaget inte var någon annan exportör av den berörda produkten närstående. Den sökande gjorde också gällande att företaget inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under den ursprungliga undersökningsperioden (1 oktober 1998–30 september 1999) och att det hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den perioden. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen mottog efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna en begäran från en indisk tillverkare av den berörda produkten – South Asian Petrochem Limited (nedan kallad ”den sökande” eller ”företaget”) – om inledande av en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen av förordning (EG) nr 2603/2000. Den sökande gjorde i sin begäran gällande att företaget inte var någon annan exportör av den berörda produkten närstående. Den sökande gjorde också gällande att företaget inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under den ursprungliga undersökningsperioden (1 oktober 1998–30 september 1999) och att det hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den perioden.

2.   INLEDANDE AV EN PÅSKYNDAD ÖVERSYN

| (3) | Kommissionen undersökte den bevisning som den sökande ingivit och fann att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artikel 20 i grundförordningen. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin hade givits tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen därför genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) en påskyndad översyn av förordning (EG) nr 2603/2000 med avseende på den sökande. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen undersökte den bevisning som den sökande ingivit och fann att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artikel 20 i grundförordningen. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin hade givits tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen därför genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) en påskyndad översyn av förordning (EG) nr 2603/2000 med avseende på den sökande.

3.   BERÖRD PRODUKT

| (4) | Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som den som utgör den berörda produkten i förordning (EG) nr 2603/2000 (se. skäl 1). |
| --- | --- |

(4)

Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som den som utgör den berörda produkten i förordning (EG) nr 2603/2000 (se. skäl 1).

4.   UNDERSÖKNINGSPERIOD

| (5) | Undersökningen av subventioneringen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004 (nedan kallad ”översynsundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av subventioneringen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004 (nedan kallad ”översynsundersökningsperioden”).

5.   BERÖRDA PARTER

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt den sökande och den indiska staten om inledandet av undersökningen. Vidare gav den andra berörda parter tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Kommissionen mottog emellertid varken några sådana synpunkter eller någon sådan begäran. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt den sökande och den indiska staten om inledandet av undersökningen. Vidare gav den andra berörda parter tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Kommissionen mottog emellertid varken några sådana synpunkter eller någon sådan begäran.

| (7) | Kommissionen sände ett frågeformulär till den sökande och fick ett fullständigt svar på detta inom den fastställda tidsfristen. Den inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för undersökningens syften och genomförde kontrollbesök vid den sökandes anläggningar i Calcutta och Haldia. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sände ett frågeformulär till den sökande och fick ett fullständigt svar på detta inom den fastställda tidsfristen. Den inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för undersökningens syften och genomförde kontrollbesök vid den sökandes anläggningar i Calcutta och Haldia.

C.   ÖVERSYNENS OMFATTNING

| (8) | Kommissionen undersökte samma subventionssystem som i den ursprungliga undersökningen. Den undersökte även huruvida den sökande hade utnyttjat några andra subventionssystem eller erhållit några särskilt anpassade subventioner för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen undersökte samma subventionssystem som i den ursprungliga undersökningen. Den undersökte även huruvida den sökande hade utnyttjat några andra subventionssystem eller erhållit några särskilt anpassade subventioner för den berörda produkten.

D.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   STÄLLNING SOM NY EXPORTÖR

| (9) | Den sökande kunde på ett tillfredsställande sätt visa att företaget inte var någon av de exporterande tillverkare som omfattas av de gällande utjämningsåtgärderna beträffande den berörda produkten direkt eller indirekt närstående. |
| --- | --- |

(9)

Den sökande kunde på ett tillfredsställande sätt visa att företaget inte var någon av de exporterande tillverkare som omfattas av de gällande utjämningsåtgärderna beträffande den berörda produkten direkt eller indirekt närstående.

| (10) | Undersökningen bekräftade att företaget inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. från och med den 1 oktober 1998 till och med den 30 september 1999, och att det hade börjat exportera till gemenskapen efter den perioden. Företaget hade inte undersökts individuellt i samband med den ursprungliga undersökningen, men detta hade inte något att göra med en vägran från företagets sida att samarbeta med kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen bekräftade att företaget inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. från och med den 1 oktober 1998 till och med den 30 september 1999, och att det hade börjat exportera till gemenskapen efter den perioden. Företaget hade inte undersökts individuellt i samband med den ursprungliga undersökningen, men detta hade inte något att göra med en vägran från företagets sida att samarbeta med kommissionen.

| (11) | I enlighet med detta bekräftas det att den sökande bör anses vara en ny exportör. I enlighet med artikel 20 i grundförordningen bör det därför fastställas en individuell utjämningstullsats för den sökande. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med detta bekräftas det att den sökande bör anses vara en ny exportör. I enlighet med artikel 20 i grundförordningen bör det därför fastställas en individuell utjämningstullsats för den sökande.

2.   SUBVENTIONERING

| (12) | På grundval av de uppgifter som den sökande lämnat i sitt svar på kommissionens frågeformulär och sådana uppgifter som inhämtades under loppet av undersökningen undersöktes följande subventionssystem:






  — | Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme). |
| --- | --- | --- |

(12)

På grundval av de uppgifter som den sökande lämnat i sitt svar på kommissionens frågeformulär och sådana uppgifter som inhämtades under loppet av undersökningen undersöktes följande subventionssystem:

—

Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme).

| — | Exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

—

Exportkreditsystemet.

| — | Systemet för exportorienterade företag/systemet för särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

—

Systemet för exportorienterade företag/systemet för särskilda ekonomiska zoner.

| — | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme). |
| --- | --- |

—

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme).

| — | Systemet med befrielse från inkomstskatt. |
| --- | --- |

—

Systemet med befrielse från inkomstskatt.

| — | Västbengalens incitamentsystem. |
| --- | --- |

—

Västbengalens incitamentsystem.

2.1   SYSTEM SOM UNDERSÖKTES I SAMBAND MED DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN OCH ANVÄNDES AV FÖRETAGET

2.1.1   Systemet för exportorienterade företag/systemet för särskilda ekonomiska zoner

a)   Rättslig grund

| (13) | Dessa system grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992, lag nr 22 från det året), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas indiska staten att utfärda tillkännagivanden (notifications) om handelspolitiken (tidigare benämnda ”Export- och importpolitiken” och sedan den 1 september 2004 benämnda ”Utrikeshandelspolitiken”). Utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (nedan kallad ”Utrikeshandelspolitiken”), vilken innefattar Export- och importpolitiken 2002–2007, är relevant för översynsundersökningsperioden. Indiska staten har dessutom fastlagt förfarandena för Utrikeshandelspolitiken i en handbok, Förfarandehandbok volym I (Handbook of Procedures Volume I
   (4), nedan kallad ”Förfarandehandboken”). |
| --- | --- |

(13)

Dessa system grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992, lag nr 22 från det året), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas indiska staten att utfärda tillkännagivanden (notifications) om handelspolitiken (tidigare benämnda ”Export- och importpolitiken” och sedan den 1 september 2004 benämnda ”Utrikeshandelspolitiken”). Utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (nedan kallad ”Utrikeshandelspolitiken”), vilken innefattar Export- och importpolitiken 2002–2007, är relevant för översynsundersökningsperioden. Indiska staten har dessutom fastlagt förfarandena för Utrikeshandelspolitiken i en handbok, Förfarandehandbok volym I (Handbook of Procedures Volume I
   (4), nedan kallad ”Förfarandehandboken”).

| (14) | Systemet för exportorienterade företag och systemet för särskilda ekonomiska zoner beskrivs närmare i kapitel 6 respektive 7 i Utrikeshandelspolitiken och Förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(14)

Systemet för exportorienterade företag och systemet för särskilda ekonomiska zoner beskrivs närmare i kapitel 6 respektive 7 i Utrikeshandelspolitiken och Förfarandehandboken.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (15) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag eller systemet för särskilda ekonomiska zoner. Industriföretag måste dock till skillnad från företag i tjänste- eller jordbrukssektorn uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att få omfattas av systemet för exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(15)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag eller systemet för särskilda ekonomiska zoner. Industriföretag måste dock till skillnad från företag i tjänste- eller jordbrukssektorn uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att få omfattas av systemet för exportorienterade företag.

c)   Praktiskt genomförande

| (16) | Systemet för särskilda ekonomiska zoner efterträder ett tidigare system, det för industriella frizoner för bearbetning på export (Export Processing Zones Scheme). De särskilda ekonomiska zonerna utgörs av särskilt avgränsade tullfria områden och betraktas i Utrikeshandelspolitiken som utländskt territorium för handels-, tull- och skattesyften. De indiska myndigheterna har godkänt 35 särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

(16)

Systemet för särskilda ekonomiska zoner efterträder ett tidigare system, det för industriella frizoner för bearbetning på export (Export Processing Zones Scheme). De särskilda ekonomiska zonerna utgörs av särskilt avgränsade tullfria områden och betraktas i Utrikeshandelspolitiken som utländskt territorium för handels-, tull- och skattesyften. De indiska myndigheterna har godkänt 35 särskilda ekonomiska zoner.

| (17) | Exportorienterade företag, å andra sidan, får etableras var som helst i Indien. Systemet för exportorienterade företag utgör ett komplement till systemet för särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

(17)

Exportorienterade företag, å andra sidan, får etableras var som helst i Indien. Systemet för exportorienterade företag utgör ett komplement till systemet för särskilda ekonomiska zoner.

| (18) | En ansökan om att bedriva verksamhet inom ramen för dessa system måste innehålla uppgifter bl.a. om den planerade produktionsvolymen, det beräknade värdet på exportvarorna, importbehoven och de inhemska behoven under de närmaste fem åren. Om myndigheterna godtar ett företags ansökan, underrättas detta om de villkor som är förbundna med godtagandet. Ett avtal genom vilket ett företag erkänns såsom företag som är verksamt inom ramen för systemet för exportorienterade företag eller systemet för särskilda ekonomiska zoner är giltigt under en femårsperiod. Avtalet kan förlängas med ytterligare perioder. |
| --- | --- |

(18)

En ansökan om att bedriva verksamhet inom ramen för dessa system måste innehålla uppgifter bl.a. om den planerade produktionsvolymen, det beräknade värdet på exportvarorna, importbehoven och de inhemska behoven under de närmaste fem åren. Om myndigheterna godtar ett företags ansökan, underrättas detta om de villkor som är förbundna med godtagandet. Ett avtal genom vilket ett företag erkänns såsom företag som är verksamt inom ramen för systemet för exportorienterade företag eller systemet för särskilda ekonomiska zoner är giltigt under en femårsperiod. Avtalet kan förlängas med ytterligare perioder.

| (19) | En väsentlig skyldighet för ett exportorienterat företag eller ett företag i en särskild ekonomisk zon är enligt Utrikeshandelspolitiken att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. det totala värdet på exportvarorna under en referensperiod (5 år) måste vara högre än det totala värdet på importvarorna. |
| --- | --- |

(19)

En väsentlig skyldighet för ett exportorienterat företag eller ett företag i en särskild ekonomisk zon är enligt Utrikeshandelspolitiken att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. det totala värdet på exportvarorna under en referensperiod (5 år) måste vara högre än det totala värdet på importvarorna.

| (20) | Exportorienterade företag och företag i särskilda ekonomiska zoner är berättigade till följande förmåner:






  i) | Befrielse från importtullar på alla typer av varor (bl.a. kapitalvaror, råmaterial och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband därmed. |
| --- | --- | --- |

(20)

Exportorienterade företag och företag i särskilda ekonomiska zoner är berättigade till följande förmåner:

i)

Befrielse från importtullar på alla typer av varor (bl.a. kapitalvaror, råmaterial och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband därmed.

| ii) | Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iii) | Återbetalning av statlig försäljningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

iii)

Återbetalning av statlig försäljningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iv) | ”Skatterestitution på alla industritariffer” (”duty drawback on all industry rates”) vad beträffar brännolja som köpts från inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

iv)

”Skatterestitution på alla industritariffer” (”duty drawback on all industry rates”) vad beträffar brännolja som köpts från inhemska oljebolag.

| v) | Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden efter betalning av tilllämpliga tullar och skatter på den färdiga produkten, som ett undantag från det allmänna kravet på export av hela produktionen. |
| --- | --- |

v)

Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden efter betalning av tilllämpliga tullar och skatter på den färdiga produkten, som ett undantag från det allmänna kravet på export av hela produktionen.

| vi) | Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10A eller 10B i lagen om inkomstskatt (Income Tax Act), under en period av 10 år efter inledandet av verksamhet, dock inte längre än till 2010. |
| --- | --- |

vi)

Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10A eller 10B i lagen om inkomstskatt (Income Tax Act), under en period av 10 år efter inledandet av verksamhet, dock inte längre än till 2010.

| vii) | Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet. |
| --- | --- |

vii)

Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet.

| (21) | Även om förmånerna inom ramen för de båda systemen till stor del är jämförbara finns det några skillnader. Exempelvis kan endast ett exportorienterat företag erhålla en sänkning på 50 % av de tullar och skatter som skall betalas vid försäljning på den inhemska marknaden, medan ett företag i en särskild ekonomisk zon vid sådan försäljning måste betala 100 % av tullarna och skatterna. Ett exportorienterat företag får sälja upp till 50 % av sin omsättning på den inhemska marknaden med en sådan reducerad sats. |
| --- | --- |

(21)

Även om förmånerna inom ramen för de båda systemen till stor del är jämförbara finns det några skillnader. Exempelvis kan endast ett exportorienterat företag erhålla en sänkning på 50 % av de tullar och skatter som skall betalas vid försäljning på den inhemska marknaden, medan ett företag i en särskild ekonomisk zon vid sådan försäljning måste betala 100 % av tullarna och skatterna. Ett exportorienterat företag får sälja upp till 50 % av sin omsättning på den inhemska marknaden med en sådan reducerad sats.

| (22) | Företag som bedriver verksamhet inom ramen för dessa system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän, i enlighet med avsnitt 65 i Indiens tullag (Customs Act). |
| --- | --- |

(22)

Företag som bedriver verksamhet inom ramen för dessa system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän, i enlighet med avsnitt 65 i Indiens tullag (Customs Act).

| (23) | De är rättsligt förpliktade att hålla bokföring i specificerad form över all import, över förbrukningen och användningen av alla importerade material och över all export. Dessa handlingar måste lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna, enligt deras önskemål (kvartals- och årsrapporter). |
| --- | --- |

(23)

De är rättsligt förpliktade att hålla bokföring i specificerad form över all import, över förbrukningen och användningen av alla importerade material och över all export. Dessa handlingar måste lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna, enligt deras önskemål (kvartals- och årsrapporter).

| (24) | Enligt punkterna 6.11.2 och 7.13.2 i Förfarandehandboken är ett exportorienterat företag eller ett företag i en särskild ekonomisk zon emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager. |
| --- | --- |

(24)

Enligt punkterna 6.11.2 och 7.13.2 i Förfarandehandboken är ett exportorienterat företag eller ett företag i en särskild ekonomisk zon emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager.

| (25) | Produkter som säljs på den inhemska marknaden avsänds och registreras på självcertifieringsbasis, utan föregående tillkännagivande av specifika transaktioner. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tull- och punktskattetjänsteman som är permanent stationerad i företaget. Företaget är skyldigt att ersätta indiska staten för den lön den betalar tjänstemannen. |
| --- | --- |

(25)

Produkter som säljs på den inhemska marknaden avsänds och registreras på självcertifieringsbasis, utan föregående tillkännagivande av specifika transaktioner. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tull- och punktskattetjänsteman som är permanent stationerad i företaget. Företaget är skyldigt att ersätta indiska staten för den lön den betalar tjänstemannen.

| (26) | Enligt punkt 7.29 i Förfarandehandboken skall all verksamhet, inbegripet export och återimport av varor, som ett företag i en särskild ekonomisk zon bedriver inom zonen ske på grundval av självcertifieringsförfarandet, om inte annat anges. Tullmyndigheterna utför således inga rutinundersökningar av exportsändningarna från ett företag i en särskild ekonomisk zon. |
| --- | --- |

(26)

Enligt punkt 7.29 i Förfarandehandboken skall all verksamhet, inbegripet export och återimport av varor, som ett företag i en särskild ekonomisk zon bedriver inom zonen ske på grundval av självcertifieringsförfarandet, om inte annat anges. Tullmyndigheterna utför således inga rutinundersökningar av exportsändningarna från ett företag i en särskild ekonomisk zon.

| (27) | Den sökande i det aktuella ärendet använde sig av systemet för exportorienterade företag. Eftersom systemet för särskilda ekonomiska zoner inte användes, är det inte nödvändigt att undersöka huruvida detta system är utjämningsbart. Den sökande använde sig av systemet för exportorienterade företag för att importera råmaterial och kapitalvaror tullfritt, för att köpa varor på den inhemska marknaden punktskattefritt, för att erhålla återbetalning av försäljningsskatt och skatterestitution på brännolja och för att sälja en del av sin produktion på den inhemska marknaden. Företaget utnyttjade följaktligen de förmåner som beskrivs i leden i–v i skäl 20. Det utnyttjade inte de förmåner som bestämmelserna om befrielse från inkomstskatt inom ramen för systemet för exportorienterade företag erbjuder (se skäl 53). |
| --- | --- |

(27)

Den sökande i det aktuella ärendet använde sig av systemet för exportorienterade företag. Eftersom systemet för särskilda ekonomiska zoner inte användes, är det inte nödvändigt att undersöka huruvida detta system är utjämningsbart. Den sökande använde sig av systemet för exportorienterade företag för att importera råmaterial och kapitalvaror tullfritt, för att köpa varor på den inhemska marknaden punktskattefritt, för att erhålla återbetalning av försäljningsskatt och skatterestitution på brännolja och för att sälja en del av sin produktion på den inhemska marknaden. Företaget utnyttjade följaktligen de förmåner som beskrivs i leden i–v i skäl 20. Det utnyttjade inte de förmåner som bestämmelserna om befrielse från inkomstskatt inom ramen för systemet för exportorienterade företag erbjuder (se skäl 53).

d)   Slutsatser om systemet för exportorienterade företag

| (28) | Befrielsen från importtullar (närmare bestämt från två typer av sådana, kallade grundläggande tull [basic customs duty] och särskild tilläggstull [special additional customs duty]), återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja utgör finansiella bidrag från staten i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Staten avstår från intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system och ger dessutom företaget en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom det sparar pengar genom att inte behöva betala de normalt sett tillämpliga tullarna och genom att erhålla återbetalning av försäljningsskatt och skatterestitution på brännolja. |
| --- | --- |

(28)

Befrielsen från importtullar (närmare bestämt från två typer av sådana, kallade grundläggande tull [basic customs duty] och särskild tilläggstull [special additional customs duty]), återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja utgör finansiella bidrag från staten i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Staten avstår från intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system och ger dessutom företaget en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom det sparar pengar genom att inte behöva betala de normalt sett tillämpliga tullarna och genom att erhålla återbetalning av försäljningsskatt och skatterestitution på brännolja.

| (29) | Befrielsen från punktskatt och från dess importtullmotsvarighet (kallad tilläggstull [additional customs duty]) innebär dock inte att staten avstår från intäkter som annars skulle ha uppstått. Punktskatten och tilläggstullen kan om de betalats användas som en kredit för ett företags framtida skatteskulder (den s.k. CENVAT-mekanismen). De är således inte slutgiltiga. Med CENVAT-kredit bär enbart ett mervärde en slutgiltig skatt för företaget, inte insatsvarorna. |
| --- | --- |

(29)

Befrielsen från punktskatt och från dess importtullmotsvarighet (kallad tilläggstull [additional customs duty]) innebär dock inte att staten avstår från intäkter som annars skulle ha uppstått. Punktskatten och tilläggstullen kan om de betalats användas som en kredit för ett företags framtida skatteskulder (den s.k. CENVAT-mekanismen). De är således inte slutgiltiga. Med CENVAT-kredit bär enbart ett mervärde en slutgiltig skatt för företaget, inte insatsvarorna.

| (30) | Följaktligen utgör enbart befrielsen från grundläggande tull och särskild tilläggstull, återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja subventioner i den mening som avses i artikel 2 i grundförordningen. De är rättsligt knutna till exportresultatet och betraktas därför på grundval av artikel 3.4 a i grundförordningen som selektiva och utjämningsbara. Ett exportorienterat företags exportmål enligt punkt 6.1 i Utrikeshandelspolitiken är ett oeftergivligt villkor för erhållandet av incitamenten. |
| --- | --- |

(30)

Följaktligen utgör enbart befrielsen från grundläggande tull och särskild tilläggstull, återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja subventioner i den mening som avses i artikel 2 i grundförordningen. De är rättsligt knutna till exportresultatet och betraktas därför på grundval av artikel 3.4 a i grundförordningen som selektiva och utjämningsbara. Ett exportorienterat företags exportmål enligt punkt 6.1 i Utrikeshandelspolitiken är ett oeftergivligt villkor för erhållandet av incitamenten.

| (31) | Dessa subventioner kan inte betraktas som tillåtliga restitutionssystem eller tillåtliga restitutionssystem för ersättningsinsatsvaror i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. De är inte förenliga med de strikta reglerna i punkterna h och i i bilaga I till grundförordningen samt i bilagorna II (definition och regler rörande restitution) och III (definition och regler rörande restitution för ersättningsinsatsvaror) till denna. |
| --- | --- |

(31)

Dessa subventioner kan inte betraktas som tillåtliga restitutionssystem eller tillåtliga restitutionssystem för ersättningsinsatsvaror i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. De är inte förenliga med de strikta reglerna i punkterna h och i i bilaga I till grundförordningen samt i bilagorna II (definition och regler rörande restitution) och III (definition och regler rörande restitution för ersättningsinsatsvaror) till denna.

| (32) | I den mån bestämmelserna om återbetalning av försäljningsskatt och befrielse från importtullar tillämpas på inköp av kapitalvaror strider de mot reglerna för tillåtna restitutionssystem, eftersom sådana varor inte, i enlighet med vad som krävs i punkt h (återbetalning av försäljningsskatt) och punkt i (befrielse från importtullar) i bilaga I till grundförordningen, förbrukas vid tillverkningen av exportvarorna. |
| --- | --- |

(32)

I den mån bestämmelserna om återbetalning av försäljningsskatt och befrielse från importtullar tillämpas på inköp av kapitalvaror strider de mot reglerna för tillåtna restitutionssystem, eftersom sådana varor inte, i enlighet med vad som krävs i punkt h (återbetalning av försäljningsskatt) och punkt i (befrielse från importtullar) i bilaga I till grundförordningen, förbrukas vid tillverkningen av exportvarorna.

| (33) | Vidare visade det sig, även i fråga om de andra förmåner som är tillgängliga inom ramen för systemet för exportorienterade företag, att indiska staten inte förfogar över något effektivt system eller förfarande för att kontrollera huruvida och i vilken utsträckning insatsvaror som köps tull- eller skattefritt eller insatsvaror som omfattas av återbetalningen av försäljningsskatt eller skatterestitutionen på brännolja förbrukas vid tillverkningen av exportvarorna (se avsnitt II punkt 4 i bilaga II till grundförordningen och när det gäller restitutionssystem för ersättningsinsatsvaror avsnitt II punkt 2 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(33)

Vidare visade det sig, även i fråga om de andra förmåner som är tillgängliga inom ramen för systemet för exportorienterade företag, att indiska staten inte förfogar över något effektivt system eller förfarande för att kontrollera huruvida och i vilken utsträckning insatsvaror som köps tull- eller skattefritt eller insatsvaror som omfattas av återbetalningen av försäljningsskatt eller skatterestitutionen på brännolja förbrukas vid tillverkningen av exportvarorna (se avsnitt II punkt 4 i bilaga II till grundförordningen och när det gäller restitutionssystem för ersättningsinsatsvaror avsnitt II punkt 2 i bilaga III till grundförordningen).

| (34) | Ett exportorienterat företag får sälja en betydande andel av sin produktion, upp till 50 % av årsomsättningen, på den inhemska marknaden. Det finns alltså ingen rättslig skyldighet att exportera alla produkter som framställts. Som en följd av självcertifieringsförfarandet äger försäljningen på den inhemska marknaden dessutom rum utan övervakning och kontroll från en statstjänstemans sida. Ett exportorienterat företags anläggningar är följaktligen åtminstone till viss del inte föremål för någon fysisk kontroll från de indiska myndigheternas sida. Detta ökar emellertid betydelsen av att det finns ytterligare kontrollelement, i synnerhet kontroll av sambandet mellan de tull- och skattefria insatsvarorna och de exportprodukter som framställts, för att ett system för kontroll av restitution skall kunna anses föreligga. |
| --- | --- |

(34)

Ett exportorienterat företag får sälja en betydande andel av sin produktion, upp till 50 % av årsomsättningen, på den inhemska marknaden. Det finns alltså ingen rättslig skyldighet att exportera alla produkter som framställts. Som en följd av självcertifieringsförfarandet äger försäljningen på den inhemska marknaden dessutom rum utan övervakning och kontroll från en statstjänstemans sida. Ett exportorienterat företags anläggningar är följaktligen åtminstone till viss del inte föremål för någon fysisk kontroll från de indiska myndigheternas sida. Detta ökar emellertid betydelsen av att det finns ytterligare kontrollelement, i synnerhet kontroll av sambandet mellan de tull- och skattefria insatsvarorna och de exportprodukter som framställts, för att ett system för kontroll av restitution skall kunna anses föreligga.

| (35) | Vad beträffar ytterligare kontrollelement bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon rättslig skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och de produkter som framställs med hjälp av dessa (se skäl 24). Endast sådana kontroller av sändningar skulle emellertid ge de indiska myndigheterna tillräckligt mycket information om den slutliga destinationen för insatsvarorna för att kunna kontrollera att befrielsen från tullar, återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja inte går utöver de tullar och skatter som svarar mot de insatsvaror som används vid tillverkningen av exportvarorna. Det räcker inte med de månatliga skattedeklarationer om försäljningen på den inhemska marknaden som upprättas av företagen själva och granskas regelbundet av de indiska myndigheterna. Sådana företagsinterna system som företag upprätthåller utan att ha någon rättslig skyldighet enligt Utrikeshandelspolitiken att göra detta (t.ex. ett s.k. batch sheets system) räcker inte heller till som ersättning för ett på kontroll (enligt ovan) av varje enskild sändning baserat system för kontroll av restitution. Ett system för kontroll av restitution måste utformas av statliga myndigheter som också kontrollerar efterlevnaden av systemet: det går inte att överlåta åt ledningen i varje enskilt företag att inrätta ett informationssystem. På grundval av det som anges ovan fastställs det att indiska staten med hänsyn till att Utrikeshandelspolitiken inte uttryckligen ålägger exportorienterade företag att registrera sambandet mellan insatsvarorna och de produkter som framställs inte kan anses ha inrättat något effektivt kontrollsystem för att fastställa vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkning av exportprodukter och vilka mängder insatsvaror som förbrukas i samband därmed. |
| --- | --- |

(35)

Vad beträffar ytterligare kontrollelement bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon rättslig skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och de produkter som framställs med hjälp av dessa (se skäl 24). Endast sådana kontroller av sändningar skulle emellertid ge de indiska myndigheterna tillräckligt mycket information om den slutliga destinationen för insatsvarorna för att kunna kontrollera att befrielsen från tullar, återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja inte går utöver de tullar och skatter som svarar mot de insatsvaror som används vid tillverkningen av exportvarorna. Det räcker inte med de månatliga skattedeklarationer om försäljningen på den inhemska marknaden som upprättas av företagen själva och granskas regelbundet av de indiska myndigheterna. Sådana företagsinterna system som företag upprätthåller utan att ha någon rättslig skyldighet enligt Utrikeshandelspolitiken att göra detta (t.ex. ett s.k. batch sheets system) räcker inte heller till som ersättning för ett på kontroll (enligt ovan) av varje enskild sändning baserat system för kontroll av restitution. Ett system för kontroll av restitution måste utformas av statliga myndigheter som också kontrollerar efterlevnaden av systemet: det går inte att överlåta åt ledningen i varje enskilt företag att inrätta ett informationssystem. På grundval av det som anges ovan fastställs det att indiska staten med hänsyn till att Utrikeshandelspolitiken inte uttryckligen ålägger exportorienterade företag att registrera sambandet mellan insatsvarorna och de produkter som framställs inte kan anses ha inrättat något effektivt kontrollsystem för att fastställa vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkning av exportprodukter och vilka mängder insatsvaror som förbrukas i samband därmed.

| (36) | Indiska staten företog inte heller någon ytterligare granskning grundad på faktiskt förbrukade insatsvaror (se. avsnitt II punkt 5 i bilaga II och avsnitt II punkt 3 i bilaga III till grundförordningen), trots att detta normalt sett skall göras om det inte finns något effektivt kontrollsystem, och den kunde inte heller visa att restitutionen inte hade varit alltför stor. |
| --- | --- |

(36)

Indiska staten företog inte heller någon ytterligare granskning grundad på faktiskt förbrukade insatsvaror (se. avsnitt II punkt 5 i bilaga II och avsnitt II punkt 3 i bilaga III till grundförordningen), trots att detta normalt sett skall göras om det inte finns något effektivt kontrollsystem, och den kunde inte heller visa att restitutionen inte hade varit alltför stor.

| (37) | Den sökande gjorde efter det att företaget hade underrättats om resultatet av översynsundersökningen gällande att kommissionen inte hade använt sig av samma metod – i den mening som avses i artikel 22.4 i grundförordningen – i översynsundersökningen som i den ursprungliga undersökningen för att bedöma systemet för exportorienterade företag. Det bör noteras att vissa exportörer i samband med den ursprungliga undersökningen kunde påvisa att restitutionen inte hade varit alltför stor. Av den anledningen utjämnades inte tullbefrielsen för inköp av råmaterial inom ramen för systemet för exportorienterade företag för de exportörerna i samband med den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(37)

Den sökande gjorde efter det att företaget hade underrättats om resultatet av översynsundersökningen gällande att kommissionen inte hade använt sig av samma metod – i den mening som avses i artikel 22.4 i grundförordningen – i översynsundersökningen som i den ursprungliga undersökningen för att bedöma systemet för exportorienterade företag. Det bör noteras att vissa exportörer i samband med den ursprungliga undersökningen kunde påvisa att restitutionen inte hade varit alltför stor. Av den anledningen utjämnades inte tullbefrielsen för inköp av råmaterial inom ramen för systemet för exportorienterade företag för de exportörerna i samband med den ursprungliga undersökningen.

| (38) | Den sökande kunde emellertid inte påvisa att restitutionen inte hade varit alltför stor. Det bör i detta sammanhang noteras att företaget sålde den berörda produkten även på den inhemska marknaden, dvs. alla tull- och skattefritt inköpta insatsvaror förbrukades inte nödvändigtvis i produktionen av exportvaror. Det bör även noteras att den omständigheten att exportorienterade företag enligt indisk rätt inte är skyldiga att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och de produkter som framställs med hjälp av dessa utgör en omständighet som inte fastställdes i samband med den ursprungliga undersökningen. I samband med översynsundersökningen prövades systemet för exportorienterade företag därför på grundval av bestämmelserna i artikel 22.4 i grundförordningen, i enlighet med vilka förändrade omständigheter måste beaktas. På grundval av det som anges ovan bekräftas därför den slutsatsen att systemet för exportorienterade företag inte utgör ett tillåtet restitutionssystem eller ett tillåtet restitutionssystem för ersättningsinsatsvaror. |
| --- | --- |

(38)

Den sökande kunde emellertid inte påvisa att restitutionen inte hade varit alltför stor. Det bör i detta sammanhang noteras att företaget sålde den berörda produkten även på den inhemska marknaden, dvs. alla tull- och skattefritt inköpta insatsvaror förbrukades inte nödvändigtvis i produktionen av exportvaror. Det bör även noteras att den omständigheten att exportorienterade företag enligt indisk rätt inte är skyldiga att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och de produkter som framställs med hjälp av dessa utgör en omständighet som inte fastställdes i samband med den ursprungliga undersökningen. I samband med översynsundersökningen prövades systemet för exportorienterade företag därför på grundval av bestämmelserna i artikel 22.4 i grundförordningen, i enlighet med vilka förändrade omständigheter måste beaktas. På grundval av det som anges ovan bekräftas därför den slutsatsen att systemet för exportorienterade företag inte utgör ett tillåtet restitutionssystem eller ett tillåtet restitutionssystem för ersättningsinsatsvaror.

e)   Beräkning av storleken på subventionerna

| (39) | Eftersom restitutionssystemet eller restitutionssystemet för ersättningsinsatsvaror inte kan anses som tillåtligt, utgörs den utjämningsbara förmånen av den totala befrielsen från de normalt sett tillämpliga importtullarna (den grundläggande tullen och den särskilda tilläggstullen) under översynsundersökningsperioden och av återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja under den perioden. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom restitutionssystemet eller restitutionssystemet för ersättningsinsatsvaror inte kan anses som tillåtligt, utgörs den utjämningsbara förmånen av den totala befrielsen från de normalt sett tillämpliga importtullarna (den grundläggande tullen och den särskilda tilläggstullen) under översynsundersökningsperioden och av återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja under den perioden.

| (40) | Den sökande gjorde efter det att företaget hade underrättats om resultatet av översynsundersökningen gällande att storleken på subventionerna, inbegripet räntejusteringar för icke återkommande subventioner, borde beräknas enbart på grundval av de sju månader av översynsundersökningsperioden under vilka företaget var kommersiellt verksamt. Som ett alternativ begärde den sökande att enbart en tiomånadersperiod som även omfattade företagets testproduktionsperiod skulle beaktas. |
| --- | --- |

(40)

Den sökande gjorde efter det att företaget hade underrättats om resultatet av översynsundersökningen gällande att storleken på subventionerna, inbegripet räntejusteringar för icke återkommande subventioner, borde beräknas enbart på grundval av de sju månader av översynsundersökningsperioden under vilka företaget var kommersiellt verksamt. Som ett alternativ begärde den sökande att enbart en tiomånadersperiod som även omfattade företagets testproduktionsperiod skulle beaktas.

| (41) | Enligt artikel 5 i grundförordningen skall storleken på utjämningsbara subventioner beräknas i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. I enlighet med samma artikel och praxis inom kommissionen valdes en tolvmånadersperiod som översynsundersökningsperiod och undersökningsresultaten grundar sig på den perioden. Det finns inga bestämmelser i grundförordningen om att företags igångsättningsfas inte skall beaktas. Den sökandes framställning avvisades därför. |
| --- | --- |

(41)

Enligt artikel 5 i grundförordningen skall storleken på utjämningsbara subventioner beräknas i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. I enlighet med samma artikel och praxis inom kommissionen valdes en tolvmånadersperiod som översynsundersökningsperiod och undersökningsresultaten grundar sig på den perioden. Det finns inga bestämmelser i grundförordningen om att företags igångsättningsfas inte skall beaktas. Den sökandes framställning avvisades därför.

i)   Befrielse från importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) och återbetalning av försäljningsskatt, i fråga om råmaterial

| (42) | Storleken på subventionerna för den sökande beräknades på grundval av de icke uttagna importtullarna (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på importerade råmaterial under översynsundersökningsperioden och av återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja under den perioden. Sådana kostnader som den sökande hade varit tvungen att ådra sig för att erhålla subventionerna drogs i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen av från det beräknade beloppet för att få fram storleken på subventionerna, dvs. subventionsbeloppet (täljare). I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 12,6 %. |
| --- | --- |

(42)

Storleken på subventionerna för den sökande beräknades på grundval av de icke uttagna importtullarna (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på importerade råmaterial under översynsundersökningsperioden och av återbetalningen av försäljningsskatt och skatterestitutionen på brännolja under den perioden. Sådana kostnader som den sökande hade varit tvungen att ådra sig för att erhålla subventionerna drogs i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen av från det beräknade beloppet för att få fram storleken på subventionerna, dvs. subventionsbeloppet (täljare). I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 12,6 %.

| (43) | Den sökande gjorde gällande att endast den del av subventionsbeloppet som direkt kunde tillskrivas den berörda produkten borde användas som täljare. Företaget tillverkar även en liten mängd polyetentereftalat som har en lägre viskositetskoefficient än den för den berörda produkten och dessutom en liten mängd av en intermediär produkt, amorfa polyetentereftalatchips. De båda produkterna faller inte inom ramen för översynsundersökningen. Den sökande föreslog att subventionsbeloppet skulle fastställas på grundval av omsättningen för den berörda produkten i förhållande till den totala omsättningen. |
| --- | --- |

(43)

Den sökande gjorde gällande att endast den del av subventionsbeloppet som direkt kunde tillskrivas den berörda produkten borde användas som täljare. Företaget tillverkar även en liten mängd polyetentereftalat som har en lägre viskositetskoefficient än den för den berörda produkten och dessutom en liten mängd av en intermediär produkt, amorfa polyetentereftalatchips. De båda produkterna faller inte inom ramen för översynsundersökningen. Den sökande föreslog att subventionsbeloppet skulle fastställas på grundval av omsättningen för den berörda produkten i förhållande till den totala omsättningen.

| (44) | Det bör emellertid noteras att de olika insatsvarorna i sig inte kan kopplas vare sig till den berörda produkten, polyetentereftalatet med lägre viskositetskoefficient eller den intermediära produkten, eftersom insatsvarorna i fråga kan användas för tillverkning av alla dessa produkttyper. Såsom framgår av skälen 33–38 fanns det inte heller något lämpligt system för att kontrollera den slutliga destinationen för insatsvarorna. För att bestämma subventionsbeloppet för den berörda produkten fastställdes därför i linje med artikel 7.2 i grundförordningen såväl täljaren som nämnaren på grundval av den sökandes hela produktsortiment. Den sökande kunde inte påvisa att någon annan metod skulle ge ett mer exakt resultat. Det bör särskilt noteras att om den sökandes förslag hade godtagits skulle nämnaren ha reducerats proportionellt, vilket sammantaget leder till samma resultat. |
| --- | --- |

(44)

Det bör emellertid noteras att de olika insatsvarorna i sig inte kan kopplas vare sig till den berörda produkten, polyetentereftalatet med lägre viskositetskoefficient eller den intermediära produkten, eftersom insatsvarorna i fråga kan användas för tillverkning av alla dessa produkttyper. Såsom framgår av skälen 33–38 fanns det inte heller något lämpligt system för att kontrollera den slutliga destinationen för insatsvarorna. För att bestämma subventionsbeloppet för den berörda produkten fastställdes därför i linje med artikel 7.2 i grundförordningen såväl täljaren som nämnaren på grundval av den sökandes hela produktsortiment. Den sökande kunde inte påvisa att någon annan metod skulle ge ett mer exakt resultat. Det bör särskilt noteras att om den sökandes förslag hade godtagits skulle nämnaren ha reducerats proportionellt, vilket sammantaget leder till samma resultat.

ii)   Befrielse från importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull), i fråga om kapitalvaror

| (45) | Till skillnad från råmaterial ingår kapitalvaror inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för företaget på grundval av beloppet för obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglar den normala avskrivningsperioden för sådana varor i den berörda industrin (18,465 år, vilket ger en årlig avskrivning på 5,42 %, avrundat uppåt). Det på detta vis för översynsundersökningsperioden beräknade beloppet justerades genom tillägg av ränta för den perioden, i syfte att avspegla utvecklingen av värdet av förmånen och därigenom fastställa det fulla värdet av förmånen för företaget. Det räntebelopp som lades till var baserat på marknadsräntan i Indien under översynsundersökningsperioden. Sådana kostnader som den sökande hade varit tvungen att ådra sig för att erhålla subventionerna drogs i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen av från det beräknade beloppet för att få fram storleken på subventionerna, dvs. subventionsbeloppet (täljare). I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsundersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 0,9 %. |
| --- | --- |

(45)

Till skillnad från råmaterial ingår kapitalvaror inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för företaget på grundval av beloppet för obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglar den normala avskrivningsperioden för sådana varor i den berörda industrin (18,465 år, vilket ger en årlig avskrivning på 5,42 %, avrundat uppåt). Det på detta vis för översynsundersökningsperioden beräknade beloppet justerades genom tillägg av ränta för den perioden, i syfte att avspegla utvecklingen av värdet av förmånen och därigenom fastställa det fulla värdet av förmånen för företaget. Det räntebelopp som lades till var baserat på marknadsräntan i Indien under översynsundersökningsperioden. Sådana kostnader som den sökande hade varit tvungen att ådra sig för att erhålla subventionerna drogs i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen av från det beräknade beloppet för att få fram storleken på subventionerna, dvs. subventionsbeloppet (täljare). I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsundersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 0,9 %.

| (46) | Den sökande gjorde efter det att företaget hade underrättats om resultatet av översynsundersökningen gällande att en avskrivningsperiod på 18,93 år (dvs. företagets egen specifika avskrivningsperiod) borde användas i stället för avskrivningsperioden 18,465 år (dvs. genomsnittet av den ursprungligen fastställda avskrivningsperioden, 18 år, och den företagsspecifika avskrivningsperioden, 18,93 år). Den sökande hävdade också att den företagsspecifika avskrivningsperioden återspeglar standardavskrivningsperioden nuförtiden i Indien för den berörda industrin. |
| --- | --- |

(46)

Den sökande gjorde efter det att företaget hade underrättats om resultatet av översynsundersökningen gällande att en avskrivningsperiod på 18,93 år (dvs. företagets egen specifika avskrivningsperiod) borde användas i stället för avskrivningsperioden 18,465 år (dvs. genomsnittet av den ursprungligen fastställda avskrivningsperioden, 18 år, och den företagsspecifika avskrivningsperioden, 18,93 år). Den sökande hävdade också att den företagsspecifika avskrivningsperioden återspeglar standardavskrivningsperioden nuförtiden i Indien för den berörda industrin.

| (47) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen skall beräkningarna emellertid grunda sig på den normala (dvs. genomsnittliga) avskrivningsperioden för den berörda industrin, inte på en företagsspecifik avskrivningsperiod. Den sökande kunde för övrigt inte påvisa att standardavskrivningsperioden för den berörda industrin hade blivit längre. Den sökandes framställning avvisades därför. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen skall beräkningarna emellertid grunda sig på den normala (dvs. genomsnittliga) avskrivningsperioden för den berörda industrin, inte på en företagsspecifik avskrivningsperiod. Den sökande kunde för övrigt inte påvisa att standardavskrivningsperioden för den berörda industrin hade blivit längre. Den sökandes framställning avvisades därför.

| (48) | Den sökande ansåg dessutom att den årliga avskrivningen inte borde ha avrundats uppåt i samband med beräkningen av storleken på subventionerna. |
| --- | --- |

(48)

Den sökande ansåg dessutom att den årliga avskrivningen inte borde ha avrundats uppåt i samband med beräkningen av storleken på subventionerna.

| (49) | Det bör emellertid noteras att avrundningen inte har någon inverkan på resultatet. |
| --- | --- |

(49)

Det bör emellertid noteras att avrundningen inte har någon inverkan på resultatet.

| (50) | Den sammanlagda subventionsmarginalen för företaget inom ramen för systemet för exportorienterade företag uppgår till 13,5 %. |
| --- | --- |

(50)

Den sammanlagda subventionsmarginalen för företaget inom ramen för systemet för exportorienterade företag uppgår till 13,5 %.

2.2   SYSTEM SOM UNDERSÖKTES I SAMBAND MED DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN MEN INTE ANVÄNDES AV FÖRETAGET

2.2.1   Tullkreditsystemet

| (51) | Den sökande utnyttjade inte förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(51)

Den sökande utnyttjade inte förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet.

2.2.2   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (52) | Det fastställdes att den sökande inte hade importerat kapitalvaror inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror: företaget utnyttjade alltså inte förmånerna inom ramen för detta system. |
| --- | --- |

(52)

Det fastställdes att den sökande inte hade importerat kapitalvaror inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror: företaget utnyttjade alltså inte förmånerna inom ramen för detta system.

2.2.3   Systemet med befrielse från inkomstskatt

| (53) | Det fastställdes att den sökande under översynsundersökningsperioden i brist på beskattningsbar vinst inte kom i åtnjutande av inkomstskattebefrielse enligt avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt från 1961. |
| --- | --- |

(53)

Det fastställdes att den sökande under översynsundersökningsperioden i brist på beskattningsbar vinst inte kom i åtnjutande av inkomstskattebefrielse enligt avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt från 1961.

2.3   ANDRA SYSTEM SOM FÖRETAGET UTNYTTJAT FÖR DEN BERÖRDA PRODUKTEN OCH SOM KONSTATERATS VARA UTJÄMNINGSBARA

2.3.1   Exportkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (54) | Exportkreditsystemet är baserat på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner när det gäller exportkrediter. |
| --- | --- |

(54)

Exportkreditsystemet är baserat på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner när det gäller exportkrediter.

| (55) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i den indiska centralbankens cirkulärskrivelse IECD nr 35/04.02.02/2004–05 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 27/04.02.02/2004–05 (exportkrediter i rupier) som riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(55)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i den indiska centralbankens cirkulärskrivelse IECD nr 35/04.02.02/2004–05 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 27/04.02.02/2004–05 (exportkrediter i rupier) som riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (56) | Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(56)

Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (57) | Enligt detta system fastställer Indiens centralbank de maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga räntesatser. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas för finansiering av exportfordringar. Centralbanken fastställer också i cirkulärskrivelserna att en viss del av bankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(57)

Enligt detta system fastställer Indiens centralbank de maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga räntesatser. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas för finansiering av exportfordringar. Centralbanken fastställer också i cirkulärskrivelserna att en viss del av bankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering.

| (58) | Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånliga än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. I detta avseende noteras i cirkulärskrivelsen om exportkrediter i rupier att ”de maximala räntesatser för krediter till exportörer som föreskrivs i denna cirkulärskrivelse är lägre än den maximala utlåningsränta som normalt tas ut av andra låntagare och anses således som förmånliga i detta avseende”. |
| --- | --- |

(58)

Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånliga än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. I detta avseende noteras i cirkulärskrivelsen om exportkrediter i rupier att ”de maximala räntesatser för krediter till exportörer som föreskrivs i denna cirkulärskrivelse är lägre än den maximala utlåningsränta som normalt tas ut av andra låntagare och anses således som förmånliga i detta avseende”.

| (59) | Med stöd av bestämmelserna i centralbankens cirkulärskrivelser åtnjöt den sökande räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som var mera förmånliga än de räntesatser som gällde för företagets kontantkrediter. |
| --- | --- |

(59)

Med stöd av bestämmelserna i centralbankens cirkulärskrivelser åtnjöt den sökande räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som var mera förmånliga än de räntesatser som gällde för företagets kontantkrediter.

d)   Slutsatser om exportkreditsystemet

| (60) | För det första medförde de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i de i skäl 55 nämnda cirkulärskrivelserna från centralbanken att den sökande fick lägre räntekostnader än om företaget hade behövt betala ränta på marknadsmässiga villkor. Detta innebär att företaget beviljades en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen. För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, bör denna förmån anses utgöra ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att vare sig artikel 2.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att indiska staten ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention skall anses föreligga, utan endast att det måste föreligga instruktioner från de offentliga myndigheterna om att någon eller några av de funktioner som räknas upp i artikel 2.1 a i–iii i grundförordningen skall utföras. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitiken, och dess ledning utses av indiska staten. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i det att affärsbankerna är bundna av vissa villkor, däribland i) de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och ii) kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som nämns i artikel 2.1 a i i grundförordningen, i detta fall ge lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis (se artikel 2.1 a iv i grundförordningen). Denna subvention anses vidare vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat (se artikel 3.4 a i grundförordningen). |
| --- | --- |

(60)

För det första medförde de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i de i skäl 55 nämnda cirkulärskrivelserna från centralbanken att den sökande fick lägre räntekostnader än om företaget hade behövt betala ränta på marknadsmässiga villkor. Detta innebär att företaget beviljades en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen. För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, bör denna förmån anses utgöra ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att vare sig artikel 2.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att indiska staten ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention skall anses föreligga, utan endast att det måste föreligga instruktioner från de offentliga myndigheterna om att någon eller några av de funktioner som räknas upp i artikel 2.1 a i–iii i grundförordningen skall utföras. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitiken, och dess ledning utses av indiska staten. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i det att affärsbankerna är bundna av vissa villkor, däribland i) de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och ii) kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som nämns i artikel 2.1 a i i grundförordningen, i detta fall ge lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis (se artikel 2.1 a iv i grundförordningen). Denna subvention anses vidare vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat (se artikel 3.4 a i grundförordningen).

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (61) | Subventionens storlek beräknades på grundval av skillnaden mellan den upplupna räntan för exportkrediter under översynsundersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tilllämpats som de som gällde för normala affärskrediter till den sökande. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under översynsundersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den sålunda framräknade subventionsnivån inom ramen för exportkreditsystemet uppgår till 0,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Subventionens storlek beräknades på grundval av skillnaden mellan den upplupna räntan för exportkrediter under översynsundersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tilllämpats som de som gällde för normala affärskrediter till den sökande. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under översynsundersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den sålunda framräknade subventionsnivån inom ramen för exportkreditsystemet uppgår till 0,4 %.

2.3.2   Västbengalens incitamentsystem

| (62) | En detaljerad beskrivning av Västbengalens incitamentsystem finns i tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999 utfärdat av det västbengaliska ministeriet för handel och industri. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004. Det konstaterades i undersökningen att den förmån som den sökande beviljats var obetydlig. Västbengalens incitamentsystem undersöktes därför inte ytterligare. |
| --- | --- |

(62)

En detaljerad beskrivning av Västbengalens incitamentsystem finns i tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999 utfärdat av det västbengaliska ministeriet för handel och industri. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004. Det konstaterades i undersökningen att den förmån som den sökande beviljats var obetydlig. Västbengalens incitamentsystem undersöktes därför inte ytterligare.

3.   NIVÅ TOTALT FÖR DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNA

| (63) | Med hänsyn till de slutgiltiga undersökningsresultaten när det gäller de ovan nämnda systemen fastställs nivån på de utjämningsbara subventionerna för den sökande till följande: | Exportkreditsystemet | Systemet för exportorienterade företag | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 0,4 % | 13,5 % | 13,9 % |

(63)

Med hänsyn till de slutgiltiga undersökningsresultaten när det gäller de ovan nämnda systemen fastställs nivån på de utjämningsbara subventionerna för den sökande till följande:

Exportkreditsystemet

Systemet för exportorienterade företag

Totalt

South Asian Petrochem Limited

0,4 %

13,5 %

13,9 %

E.   ÄNDRING AV DE ÅTGÄRDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖVERSYN

| (64) | I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör storleken på utjämningstullen understiga det sammanlagda utjämningsbara subventionsbeloppet om en sådan lägre tull är tillräcklig för att undanröja den skada som vållas gemenskapsindustrin. I den ursprungliga undersökningen fastställdes den allmänna nivån för undanröjande av skada till 44,3 %, vilket är högre än den subventionsnivå som fastställts för den sökande. |
| --- | --- |

(64)

I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör storleken på utjämningstullen understiga det sammanlagda utjämningsbara subventionsbeloppet om en sådan lägre tull är tillräcklig för att undanröja den skada som vållas gemenskapsindustrin. I den ursprungliga undersökningen fastställdes den allmänna nivån för undanröjande av skada till 44,3 %, vilket är högre än den subventionsnivå som fastställts för den sökande.

| (65) | På grundval av resultaten av översynsundersökningen görs bedömningen att import till gemenskapen av den berörda produkten som tillverkats och exporterats av den sökande bör omfattas av en utjämningstull på nivån för den individuella subventionsnivå som fastställts för detta företag, dvs. 13,9 %. Eftersom den tull som infördes genom förordning (EG) nr 2603/2000 fick formen av ett specifikt belopp per ton, har också den ovannämnda tullsatsen för den sökande omräknats till ett specifikt belopp: 106,5 EUR/ton. |
| --- | --- |

(65)

På grundval av resultaten av översynsundersökningen görs bedömningen att import till gemenskapen av den berörda produkten som tillverkats och exporterats av den sökande bör omfattas av en utjämningstull på nivån för den individuella subventionsnivå som fastställts för detta företag, dvs. 13,9 %. Eftersom den tull som infördes genom förordning (EG) nr 2603/2000 fick formen av ett specifikt belopp per ton, har också den ovannämnda tullsatsen för den sökande omräknats till ett specifikt belopp: 106,5 EUR/ton.

| (66) | Förordning (EG) nr 2603/2000 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(66)

Förordning (EG) nr 2603/2000 bör därför ändras i enlighet med detta.

F.   ÅTAGANDE

| (67) | Den sökande har gjort ett prisåtagande i enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen beträffande sin export till gemenskapen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(67)

Den sökande har gjort ett prisåtagande i enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen beträffande sin export till gemenskapen av den berörda produkten.

| (68) | Kommissionen har undersökt åtagandet och anser det vara godtagbart eftersom det skulle undanröja de skadliga effekterna av subventionering. Dessutom kommer de detaljerade rapporter som den sökande åtagit sig att regelbundet lämna till kommissionen att möjliggöra en effektiv översyn. Produktens karaktär och företagets försäljningsstruktur är vidare sådana att kommissionen bedömer risken för kringgående som begränsad. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen har undersökt åtagandet och anser det vara godtagbart eftersom det skulle undanröja de skadliga effekterna av subventionering. Dessutom kommer de detaljerade rapporter som den sökande åtagit sig att regelbundet lämna till kommissionen att möjliggöra en effektiv översyn. Produktens karaktär och företagets försäljningsstruktur är vidare sådana att kommissionen bedömer risken för kringgående som begränsad.

| (69) | I syfte att tillse att åtagandet faktiskt efterlevs och övervakas bör, när ansökan om övergång till fri omsättning enligt åtagandet inges, tullbefrielse endast beviljas under förutsättning att en giltig faktura, som innehåller de i bilagan till förordning (EG) nr 2603/2000 avsedda uppgifterna och som utfärdats av den sökande, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter. Om en sådan faktura inte uppvisas eller den inte avser den produkt som uppvisas för tullen, bör utjämningstull enligt den tillämpliga satsen tas ut i syfte att tillse att åtagandet efterlevs. |
| --- | --- |

(69)

I syfte att tillse att åtagandet faktiskt efterlevs och övervakas bör, när ansökan om övergång till fri omsättning enligt åtagandet inges, tullbefrielse endast beviljas under förutsättning att en giltig faktura, som innehåller de i bilagan till förordning (EG) nr 2603/2000 avsedda uppgifterna och som utfärdats av den sökande, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter. Om en sådan faktura inte uppvisas eller den inte avser den produkt som uppvisas för tullen, bör utjämningstull enligt den tillämpliga satsen tas ut i syfte att tillse att åtagandet efterlevs.

| (70) | I händelse av överträdelse eller återtagande av åtagandet får i enlighet med vad som anges i artikel 13.9 och 13.10 i grundförordningen en utjämningstull införas. |
| --- | --- |

(70)

I händelse av överträdelse eller återtagande av åtagandet får i enlighet med vad som anges i artikel 13.9 och 13.10 i grundförordningen en utjämningstull införas.

G.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER OCH ÅTGÄRDERNAS GILTIGHETSTID

| (71) | Den sökande och den indiska staten underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka det togs i beaktande att föreslå en ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. Enbart den sökande inkom med synpunkter, huvudsakligen rörande systemet för exportinriktade företag. Dessa synpunkter behandlas i slutsatserna i avsnitt 2.1.1 d. |
| --- | --- |

(71)

Den sökande och den indiska staten underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka det togs i beaktande att föreslå en ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. Enbart den sökande inkom med synpunkter, huvudsakligen rörande systemet för exportinriktade företag. Dessa synpunkter behandlas i slutsatserna i avsnitt 2.1.1 d.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2603/2000 ändras enligt följande:

| a) | I artikel 1.3 skall följande införas efter företagen i Indien i tabellen:








  Land | Företag | Slutlig tull
  (EUR/ton) | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Indien | South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585” |

a)

I artikel 1.3 skall följande införas efter företagen i Indien i tabellen:

Land

Företag

Slutlig tull

(EUR/ton)

TARIC-tilläggsnummer

”Indien

South Asian Petrochem Limited

106,5

A585”

| b) | I artikel 2.3 skall följande införas i tabellen:







  Företag | Land | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| ”South Asian Petrochem Limited | Indien | A585” |

b)

I artikel 2.3 skall följande införas i tabellen:

Företag

Land

TARIC-tilläggsnummer

”South Asian Petrochem Limited

Indien

A585”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 6 oktober 2005.

På rådets vägnar

A. DARLING

Ordförande

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 822/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 3).

2

(3)  EUT C 8, 12.1.2005, s. 2.

3

(4)  Tillkännagivande nr 1/2002–07 av den 31 mars 2002 från Indiens handels- och industriministerium.

4

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/10

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1646/2005

av den 6 oktober 2005

om ändring av förordning (EG) nr 2604/2000 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i bland annat Republiken Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.4 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2604/2000 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat ”PET”) med en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (nedan kallat ”den berörda produkten”), som normalt klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20, med ursprung i bland annat Indien. Åtgärderna består av en specifik tullsats på 181,7 EUR per ton med undantag av import från flera särskilt angivna företag för vilka individuella tullsatser gäller. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2604/2000 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat ”PET”) med en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (nedan kallat ”den berörda produkten”), som normalt klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20, med ursprung i bland annat Indien. Åtgärderna består av en specifik tullsats på 181,7 EUR per ton med undantag av import från flera särskilt angivna företag för vilka individuella tullsatser gäller.

| (2) | Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (3) införde rådet samtidigt en slutgiltig utjämningstull på 41,3 EUR per ton på import till gemenskapen av samma produkt med ursprung i Indien med undantag av import från flera särskilt angivna företag för vilka individuella tullsatser gäller. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (3) införde rådet samtidigt en slutgiltig utjämningstull på 41,3 EUR per ton på import till gemenskapen av samma produkt med ursprung i Indien med undantag av import från flera särskilt angivna företag för vilka individuella tullsatser gäller.

B.   NUVARANDE FÖRFARANDE

1.   Begäran om översyn

| (3) | Efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn avseende en ny exportör när det gäller förordning (EG) nr 2604/2000 enligt artikel 11.4 i grundförordningen från en indisk exporterande tillverkare, nämligen South Asian Petrochem Limited (nedan kallat ”företaget”). Företaget hävdade att det inte var närstående någon av de exporterande tillverkare i Indien som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna för den berörda produkten. Det gjorde vidare gällande att det inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden (1 oktober 1998–30 september 1999) utan hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den perioden. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn avseende en ny exportör när det gäller förordning (EG) nr 2604/2000 enligt artikel 11.4 i grundförordningen från en indisk exporterande tillverkare, nämligen South Asian Petrochem Limited (nedan kallat ”företaget”). Företaget hävdade att det inte var närstående någon av de exporterande tillverkare i Indien som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna för den berörda produkten. Det gjorde vidare gällande att det inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden (1 oktober 1998–30 september 1999) utan hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den perioden.

2.   Inledande av en översyn avseende en ny exportör

| (4) | Kommissionen granskade den bevisning som lagts fram av företaget och ansåg den tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin getts tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen genom förordning (EG) nr 33/2005 (4) en översyn av förordning (EG) nr 2604/2000 med avseende på företaget och påbörjade en undersökning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen granskade den bevisning som lagts fram av företaget och ansåg den tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin getts tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen genom förordning (EG) nr 33/2005 (4) en översyn av förordning (EG) nr 2604/2000 med avseende på företaget och påbörjade en undersökning.

| (5) | Enligt förordning (EG) nr 33/2005 upphävdes den antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 2604/2000 för sådan import av den berörda produkten som tillverkas och exporteras till gemenskapen av företaget. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen fick tullmyndigheterna samtidigt instruktioner om att vidta lämpliga åtgärder för att registrera sådan import. |
| --- | --- |

(5)

Enligt förordning (EG) nr 33/2005 upphävdes den antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 2604/2000 för sådan import av den berörda produkten som tillverkas och exporteras till gemenskapen av företaget. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen fick tullmyndigheterna samtidigt instruktioner om att vidta lämpliga åtgärder för att registrera sådan import.

| (6) | Samtidigt och på samma grunder inledde kommissionen till följd av en begäran från företaget en påskyndad översyn av förordning (EG) nr 2603/2000 i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5). |
| --- | --- |

(6)

Samtidigt och på samma grunder inledde kommissionen till följd av en begäran från företaget en påskyndad översyn av förordning (EG) nr 2603/2000 i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5).

3.   Berörda parter

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt företaget och företrädarna för Indien (nedan kallat ”exportlandet”) om att översynen avseende en ny exportör hade inletts. Dessutom gav den andra parter som var direkt berörda tillfälle att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Ingen sådan begäran inkom emellertid till kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt företaget och företrädarna för Indien (nedan kallat ”exportlandet”) om att översynen avseende en ny exportör hade inletts. Dessutom gav den andra parter som var direkt berörda tillfälle att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Ingen sådan begäran inkom emellertid till kommissionen.

| (8) | Kommissionen sände ett frågeformulär till företaget och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade också alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök på plats gjordes hos företaget. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände ett frågeformulär till företaget och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade också alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök på plats gjordes hos företaget.

4.   Undersökningsperiod

| (9) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”).

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   Ställning som ny exportör

| (10) | Undersökningen bekräftade att företaget inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden, och att det hade börjat exportera till gemenskapen först efter den perioden. |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen bekräftade att företaget inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden, och att det hade börjat exportera till gemenskapen först efter den perioden.

| (11) | Företaget kunde dessutom på ett tillfredsställande sätt visa att det inte hade några direkta eller indirekta band till någon av de indiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(11)

Företaget kunde dessutom på ett tillfredsställande sätt visa att det inte hade några direkta eller indirekta band till någon av de indiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna för den berörda produkten.

| (12) | I enlighet därmed bekräftas att det berörda företaget bör anses som en ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen, och att det därför bör fastställas en individuell dumpningsmarginal för företaget. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet därmed bekräftas att det berörda företaget bör anses som en ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen, och att det därför bör fastställas en individuell dumpningsmarginal för företaget.

2.   Dumpning

| (13) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida företagets sammanlagda försäljning av PET på hemmamarknaden var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. Eftersom den inhemska försäljningen uppgick till mer än motsvarande 5 % av företagets sammanlagda export till gemenskapen ansågs den vara representativ. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida företagets sammanlagda försäljning av PET på hemmamarknaden var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. Eftersom den inhemska försäljningen uppgick till mer än motsvarande 5 % av företagets sammanlagda export till gemenskapen ansågs den vara representativ.

| (14) | Kommissionen fastställde därefter vilka av de typer av PET, som företaget sålde på hemmamarknaden, som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen fastställde därefter vilka av de typer av PET, som företaget sålde på hemmamarknaden, som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen.

| (15) | Det framgick av undersökningen att bara två produkttyper som exporteras till gemenskapen är identiska eller direkt jämförbara med de produkter som säljs på hemmamarknaden. Därefter undersöktes det för var och en av dessa två produkttyper huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i förhållande till den motsvarande exportförsäljningen. Eftersom den inhemska försäljningen av var och en av produkttyperna med god marginal låg över tröskeln på 5 % ansågs båda produkttyperna vara representativa. |
| --- | --- |

(15)

Det framgick av undersökningen att bara två produkttyper som exporteras till gemenskapen är identiska eller direkt jämförbara med de produkter som säljs på hemmamarknaden. Därefter undersöktes det för var och en av dessa två produkttyper huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i förhållande till den motsvarande exportförsäljningen. Eftersom den inhemska försäljningen av var och en av produkttyperna med god marginal låg över tröskeln på 5 % ansågs båda produkttyperna vara representativa.

| (16) | Kommissionen undersökte också huruvida den inhemska försäljningen av de enskilda produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa hur stor andel av försäljningsvolymen för den likadana produkten som såldes till ett nettoförsäljningspris motsvarande minst den beräknade produktionskostnaden (”lönsam försäljning”) och till oberoende kunder. Eftersom volymen lönsam försäljning av den berörda produkten utgjorde mindre än 80 % men minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen för varje enskild produkttyp. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen undersökte också huruvida den inhemska försäljningen av de enskilda produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa hur stor andel av försäljningsvolymen för den likadana produkten som såldes till ett nettoförsäljningspris motsvarande minst den beräknade produktionskostnaden (”lönsam försäljning”) och till oberoende kunder. Eftersom volymen lönsam försäljning av den berörda produkten utgjorde mindre än 80 % men minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen för varje enskild produkttyp.

| (17) | Eftersom all exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen skedde till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom all exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen skedde till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (18) | I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (19) | Alla de justeringar som företaget begärde i samband med sin exportförsäljning godtogs. Justeringarna rörde provisioner, landtransport, sjötransport, försäkrings- och hanteringskostnader, förpackningskostnader samt bankavgifter. |
| --- | --- |

(19)

Alla de justeringar som företaget begärde i samband med sin exportförsäljning godtogs. Justeringarna rörde provisioner, landtransport, sjötransport, försäkrings- och hanteringskostnader, förpackningskostnader samt bankavgifter.

| (20) | När det gäller den inhemska försäljningen godtogs justeringar för provisioner, landtransport, försäkrings- och förpackningskostnader samt bankavgifter. De justeringar som företaget begärt för indirekta skatter och importavgifter på grundval av artikel 2.10 b i grundförordningen och för filialer på grundval av artikel 2.10 k i grundförordningen avslogs emellertid av nedan angivna skäl. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller den inhemska försäljningen godtogs justeringar för provisioner, landtransport, försäkrings- och förpackningskostnader samt bankavgifter. De justeringar som företaget begärt för indirekta skatter och importavgifter på grundval av artikel 2.10 b i grundförordningen och för filialer på grundval av artikel 2.10 k i grundförordningen avslogs emellertid av nedan angivna skäl.

| (21) | Den justering som begärdes för indirekta skatter motiverades med att företagets inhemska kunder betalade en punktskatt inte kan återkrävas när de köpte den berörda produkten på hemmamarknaden, medan företagets exportkunder inte omfattades av någon sådan skatt. Man krävde att normalvärdet justerades för denna punktskatt som inte kan återkrävas. Det normalvärde som jämfördes med exportpriset fastställdes emellertid på grundval av det obeskattade nettoförsäljningspriset på hemmamarknaden. Därför omfattade normalvärdet inte någon punktskatt som påverkade priserna och deras jämförbarhet i den mening som avses i artikel 2.10 i grundförordningen. Dessutom ansågs det att den exporterande tillverkarens inhemska kunders skyldighet att betala skatt inte motiverar en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen, eftersom sådan skatt inte ”tas ut för den likadana produkten, och för material som fysiskt ingår i denna”. Den punktskatt som betalas av företagets inhemska kunder läggs till företagets nettoförsäljningspris och har ingen inverkan på företagets produktionskostnader och prissättning. Eftersom alla skillnader när det gäller indirekta skatter på hemmamarknaden och exportmarknaden redan till fullo har beaktats genom att företagets nettoförsäljningspriser på hemmamarknaden har jämförts med dess nettoförsäljningspriser för exportförsäljningen avslogs företagets begäran om justering. |
| --- | --- |

(21)

Den justering som begärdes för indirekta skatter motiverades med att företagets inhemska kunder betalade en punktskatt inte kan återkrävas när de köpte den berörda produkten på hemmamarknaden, medan företagets exportkunder inte omfattades av någon sådan skatt. Man krävde att normalvärdet justerades för denna punktskatt som inte kan återkrävas. Det normalvärde som jämfördes med exportpriset fastställdes emellertid på grundval av det obeskattade nettoförsäljningspriset på hemmamarknaden. Därför omfattade normalvärdet inte någon punktskatt som påverkade priserna och deras jämförbarhet i den mening som avses i artikel 2.10 i grundförordningen. Dessutom ansågs det att den exporterande tillverkarens inhemska kunders skyldighet att betala skatt inte motiverar en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen, eftersom sådan skatt inte ”tas ut för den likadana produkten, och för material som fysiskt ingår i denna”. Den punktskatt som betalas av företagets inhemska kunder läggs till företagets nettoförsäljningspris och har ingen inverkan på företagets produktionskostnader och prissättning. Eftersom alla skillnader när det gäller indirekta skatter på hemmamarknaden och exportmarknaden redan till fullo har beaktats genom att företagets nettoförsäljningspriser på hemmamarknaden har jämförts med dess nettoförsäljningspriser för exportförsäljningen avslogs företagets begäran om justering.

| (22) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade företaget att det var irrelevant huruvida jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på grundval av nettopriser, dvs. utan alla indirekta skatter. Det hävdade vidare att punktskatten togs ut för den likadana produkten och att den påverkade prisjämförbarheten, eftersom de inhemska kunderna inte skulle få full återbetalning och i sista hand var tvungna att betala en del av punktskatten. Därför betalade dess kunder ett högre pris på hemmamarknaden än kunderna på exportmarknaden. Som redan nämnts ingick punktskatten emellertid inte i det inhemska pris som användes som normalvärde och därför kunde prisjämförbarheten inte ha påverkats. Dessutom lämnade företaget inte in några uppgifter eller någon bevisning som visade att jämförbarheten mellan normalvärdet och exportpriset påverkats på något annat sätt. Följaktligen avvisades dessa argument. |
| --- | --- |

(22)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade företaget att det var irrelevant huruvida jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på grundval av nettopriser, dvs. utan alla indirekta skatter. Det hävdade vidare att punktskatten togs ut för den likadana produkten och att den påverkade prisjämförbarheten, eftersom de inhemska kunderna inte skulle få full återbetalning och i sista hand var tvungna att betala en del av punktskatten. Därför betalade dess kunder ett högre pris på hemmamarknaden än kunderna på exportmarknaden. Som redan nämnts ingick punktskatten emellertid inte i det inhemska pris som användes som normalvärde och därför kunde prisjämförbarheten inte ha påverkats. Dessutom lämnade företaget inte in några uppgifter eller någon bevisning som visade att jämförbarheten mellan normalvärdet och exportpriset påverkats på något annat sätt. Följaktligen avvisades dessa argument.

| (23) | Den justering som begärdes för befrielse från importtull grundades på argumentet att när än företaget säljer den berörda produkten på hemmamarknaden tas importtullar på råmaterial ut i form av en ”höjd” punktskatt. Begreppet ”höjd” punktskatt avser en annan skatteordning som är tillämplig på företaget eftersom det är ett exportorienterat företag sett i förhållande till övriga (icke exportorienterade) indiska företag. Enligt denna ordning var exportorienterade företag befriade från alla importtullar på råmaterial, men omfattades i gengäld av högre punktskatter i den händelse varor som tillverkats av dessa företag såldes på hemmamarknaden. Eftersom det inte finns någon sådan punktskatt för försäljning på export begärde företaget att normalvärdet skulle justeras i enlighet med detta. Begäran avslogs eftersom företaget köpte råmaterial tullfritt oavsett om slutprodukten såldes på hemmamarknaden eller exporteras. Därför togs inga importtullar ut för den likadana produkten och för material som fysiskt ingick i denna när produkten var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden, och inga importtullar togs ut eller återbetalades för den produkt som exporterades till gemenskapen i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen. Följaktligen påverkades inte jämförbarheten mellan priserna på hemmamarknaden och exportmarknaden. Det kan också noteras att företaget inte kunde bevisa att det betalat någon annan tilläggstull eller indirekt skatt utöver den punktskatt på försäljning av slutprodukten som beskrivs i skäl 21. Slutligen var det under alla omständigheter inte möjligt att klart fastställa huruvida, och i så fall i vilken utsträckning, det importerade eller lokalt inköpta råmaterialet användes vid tillverkningen av slutprodukten. |
| --- | --- |

(23)

Den justering som begärdes för befrielse från importtull grundades på argumentet att när än företaget säljer den berörda produkten på hemmamarknaden tas importtullar på råmaterial ut i form av en ”höjd” punktskatt. Begreppet ”höjd” punktskatt avser en annan skatteordning som är tillämplig på företaget eftersom det är ett exportorienterat företag sett i förhållande till övriga (icke exportorienterade) indiska företag. Enligt denna ordning var exportorienterade företag befriade från alla importtullar på råmaterial, men omfattades i gengäld av högre punktskatter i den händelse varor som tillverkats av dessa företag såldes på hemmamarknaden. Eftersom det inte finns någon sådan punktskatt för försäljning på export begärde företaget att normalvärdet skulle justeras i enlighet med detta. Begäran avslogs eftersom företaget köpte råmaterial tullfritt oavsett om slutprodukten såldes på hemmamarknaden eller exporteras. Därför togs inga importtullar ut för den likadana produkten och för material som fysiskt ingick i denna när produkten var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden, och inga importtullar togs ut eller återbetalades för den produkt som exporterades till gemenskapen i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen. Följaktligen påverkades inte jämförbarheten mellan priserna på hemmamarknaden och exportmarknaden. Det kan också noteras att företaget inte kunde bevisa att det betalat någon annan tilläggstull eller indirekt skatt utöver den punktskatt på försäljning av slutprodukten som beskrivs i skäl 21. Slutligen var det under alla omständigheter inte möjligt att klart fastställa huruvida, och i så fall i vilken utsträckning, det importerade eller lokalt inköpta råmaterialet användes vid tillverkningen av slutprodukten.

| (24) | Företaget begärde också en justering för utgifterna för sina lokala filialer som ansvarade för försäljningen på hemmamarknaden. Begäran avslogs eftersom utgifterna för dessa filialer också omfattade försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader för försäljning av andra produkter än den berörda produkten och dessutom inte direkt kunde knytas till försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden. Företaget visade således inte huruvida filialernas utgifter påverkade priserna eller prisjämförbarheten. Efter meddelandet om uppgifter hävdade företaget att det bara tillverkade en produkt, nämligen den berörda produkten. Detta stod emellertid i strid med undersökningsresultaten. Dessutom är det enligt artikel 2.1 i grundförordningen filialernas försäljningspris till den första oberoende kunden som är relevant för att fastställa normalvärdet. Eftersom filialerna utgör en del av samma rättsliga enhet och företagsstruktur avvisades företagets argument och begäran om justering ansågs inte motiverad. |
| --- | --- |

(24)

Företaget begärde också en justering för utgifterna för sina lokala filialer som ansvarade för försäljningen på hemmamarknaden. Begäran avslogs eftersom utgifterna för dessa filialer också omfattade försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader för försäljning av andra produkter än den berörda produkten och dessutom inte direkt kunde knytas till försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden. Företaget visade således inte huruvida filialernas utgifter påverkade priserna eller prisjämförbarheten. Efter meddelandet om uppgifter hävdade företaget att det bara tillverkade en produkt, nämligen den berörda produkten. Detta stod emellertid i strid med undersökningsresultaten. Dessutom är det enligt artikel 2.1 i grundförordningen filialernas försäljningspris till den första oberoende kunden som är relevant för att fastställa normalvärdet. Eftersom filialerna utgör en del av samma rättsliga enhet och företagsstruktur avvisades företagets argument och begäran om justering ansågs inte motiverad.

| (25) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten.

| (26) | Jämförelsen visade att dumpning förekom. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för företaget fastställdes till 25,5 %, uttryckt i procent av priset cif gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

(26)

Jämförelsen visade att dumpning förekom. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för företaget fastställdes till 25,5 %, uttryckt i procent av priset cif gemenskapens gräns.

D.   ÄNDRING AV ÅTGÄRDERNA SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖVERSYN

| (27) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten bör en slutgiltig antidumpningstull i nivå med den konstaterade dumpningsmarginalen införas, men denna bör i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen inte vara högre än den landsomfattande skademarginal som konstaterades för Indien i den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten bör en slutgiltig antidumpningstull i nivå med den konstaterade dumpningsmarginalen införas, men denna bör i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen inte vara högre än den landsomfattande skademarginal som konstaterades för Indien i den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna.

| (28) | Det är inte möjligt att fastställa någon individuell skademarginal i samband med en översyn avseende en ny exportör, eftersom undersökningen i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen endast rör den individuella dumpningsmarginalen. Dumpningsmarginalen jämfördes därför med den landsomfattande skademarginal som fastställts för Indien i förordningen om slutgiltig antidumpningstull. Eftersom skademarginalen var högre än dumpningsmarginalen bör åtgärderna fastställas till en nivå motsvarande dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(28)

Det är inte möjligt att fastställa någon individuell skademarginal i samband med en översyn avseende en ny exportör, eftersom undersökningen i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen endast rör den individuella dumpningsmarginalen. Dumpningsmarginalen jämfördes därför med den landsomfattande skademarginal som fastställts för Indien i förordningen om slutgiltig antidumpningstull. Eftersom skademarginalen var högre än dumpningsmarginalen bör åtgärderna fastställas till en nivå motsvarande dumpningsmarginalen.

| (29) | I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2026/97 skall ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2026/97 skall ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention.

| (30) | I den parallella påskyndade översynen av förordning (EG) nr 2603/2000 fastställdes en individuell utjämningstull för företaget på 106,5 EUR per ton, vilket motsvarade en utjämningstull i form av en värdetull på 13,9 %. |
| --- | --- |

(30)

I den parallella påskyndade översynen av förordning (EG) nr 2603/2000 fastställdes en individuell utjämningstull för företaget på 106,5 EUR per ton, vilket motsvarade en utjämningstull i form av en värdetull på 13,9 %.

| (31) | Eftersom samtliga subventioner i den parallella påskyndade översynen konstaterades vara exportsubventioner måste antidumpningstullen justeras så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av de utjämningstullar som syftar till att undanröja effekten av dessa subventioner. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom samtliga subventioner i den parallella påskyndade översynen konstaterades vara exportsubventioner måste antidumpningstullen justeras så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av de utjämningstullar som syftar till att undanröja effekten av dessa subventioner.

| (32) | Med beaktande av resultaten av det parallella antisubventionsförfarandet bör därför följande antidumpningstullsats tillämpas på priset cif gemenskapens gräns:










  Företag | Skademarginal | Dumpningsmarginal | Utjämningstull | Antidumpningstull | Föreslagen antidumpningstull
  (EUR/ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |

(32)

Med beaktande av resultaten av det parallella antisubventionsförfarandet bör därför följande antidumpningstullsats tillämpas på priset cif gemenskapens gräns:

Företag

Skademarginal

Dumpningsmarginal

Utjämningstull

Antidumpningstull

Föreslagen antidumpningstull

(EUR/ton)

South Asian Petrochem Limited

44,3 %

25,5 %

13,9 %

11,6 %

88,9

E.   RETROAKTIVT UTTAG AV ANTIDUMPNINGSTULLEN

| (33) | Eftersom översynen ledde till ett konstaterande av dumpning beträffande företaget bör den för företaget tillämpliga antidumpningstullen tas ut retroaktivt på sådan import av den berörda produkten som registrerats i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 33/2005. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom översynen ledde till ett konstaterande av dumpning beträffande företaget bör den för företaget tillämpliga antidumpningstullen tas ut retroaktivt på sådan import av den berörda produkten som registrerats i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 33/2005.

F.   ÅTAGANDE

| (34) | Företaget gjorde ett prisåtagande rörande sin export till gemenskapen av den berörda produkten i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Företaget gjorde ett prisåtagande rörande sin export till gemenskapen av den berörda produkten i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.

| (35) | Kommissionen undersökte åtagandet och ansåg det vara godtagbart, eftersom det skulle undanröja de skadliga verkningarna av dumpningen. De regelbundna och detaljerade rapporter som företaget åtog sig att lämna till kommissionen kommer dessutom att möjliggöra en effektiv övervakning. Dessutom är produktens karaktär och företagets försäljningsstruktur sådana att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandet är begränsad. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen undersökte åtagandet och ansåg det vara godtagbart, eftersom det skulle undanröja de skadliga verkningarna av dumpningen. De regelbundna och detaljerade rapporter som företaget åtog sig att lämna till kommissionen kommer dessutom att möjliggöra en effektiv övervakning. Dessutom är produktens karaktär och företagets försäljningsstruktur sådana att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandet är begränsad.

| (36) | I syfte att sörja för att åtagandet faktiskt efterlevs och övervakas i samband med ansökan om övergång till fri omsättning enligt åtagandet bör tullbefrielse endast beviljas under förutsättning att en giltig faktura utfärdad av företaget och innehållande de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2604/2000 uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndighet. Om en sådan faktura inte uppvisas eller inte avser den produkt som uppvisas för tullen, bör antidumpningstull enligt den tillämpliga satsen tas ut, i syfte att sörja för en effektiv tillämpning av åtagandet. |
| --- | --- |

(36)

I syfte att sörja för att åtagandet faktiskt efterlevs och övervakas i samband med ansökan om övergång till fri omsättning enligt åtagandet bör tullbefrielse endast beviljas under förutsättning att en giltig faktura utfärdad av företaget och innehållande de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2604/2000 uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndighet. Om en sådan faktura inte uppvisas eller inte avser den produkt som uppvisas för tullen, bör antidumpningstull enligt den tillämpliga satsen tas ut, i syfte att sörja för en effektiv tillämpning av åtagandet.

| (37) | Om åtagandet bryts eller återtas får en utjämningstull införas i enlighet med artikel 8.9 och 8.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Om åtagandet bryts eller återtas får en utjämningstull införas i enlighet med artikel 8.9 och 8.10 i grundförordningen.

G.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER OCH ÅTGÄRDERNAS GILTIGHETSTID

| (38) | Företaget underrättades om de omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig antidumpningstull på dess import till gemenskapen och gavs tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(38)

Företaget underrättades om de omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig antidumpningstull på dess import till gemenskapen och gavs tillfälle att lämna synpunkter.

| (39) | Denna översyn har ingen inverkan på den tidpunkt då förordning (EG) nr 2604/2000 i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen upphör att gälla. |
| --- | --- |

(39)

Denna översyn har ingen inverkan på den tidpunkt då förordning (EG) nr 2604/2000 i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen upphör att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I artikel 1.3 i förordning (EG) nr 2604/2000 skall följande införas i tabellen, under producenter i Indien:

| Land | Företag | Slutgiltig tull
  (EUR/ton) | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Indien | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585” |

Land

Företag

Slutgiltig tull

(EUR/ton)

TARIC-tilläggsnummer

”Indien

South Asian Petrochem Limited

88,9

A585”

2.   Den tull som härmed införs skall också tas ut retroaktivt på sådan import av den berörda produkten som har registrerats i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 33/2005.

3.   Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga antidumpningstullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning i enlighet med artikel 2.

4.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

I artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2604/2000 skall följande införas i tabellen, under producenter i Indien:

| Företag | Land | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| ”South Asian Petrochem Limited | Indien | A585” |

Företag

Land

TARIC-tilläggsnummer

”South Asian Petrochem Limited

Indien

A585”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 6 oktober 2005.

På rådets vägnar

A. DARLING

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 83/2005 (EUT L 19, 21.1.2005, s. 1).

2

(3)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 822/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 3).

3

(4)  EUT L 8, 12.1.2005, s. 9.

4

(5)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004.

5

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1647/2005

av den 10 oktober 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 10 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 68,9 |
| 204 | 82,9 |
| 999 | 75,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,7 |
| 999 | 87,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 66,3 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 65,3 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 61,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,6 |
| 388 | 79,9 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 126,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,9 |
| 400 | 79,7 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 76,3 |
| 720 | 51,9 |
| 800 | 177,3 |
| 804 | 78,2 |
| 999 | 82,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 91,9 |
| 388 | 58,9 |
| 720 | 58,5 |
| 999 | 69,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

68,9

204

82,9

999

75,9

0707 00 05

052

87,7

999

87,7

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

66,3

382

63,3

388

65,3

524

67,9

528

61,9

999

64,9

0806 10 10

052

82,6

388

79,9

400

215,8

999

126,1

0808 10 80

388

84,9

400

79,7

508

26,4

512

76,3

720

51,9

800

177,3

804

78,2

999

82,1

0808 20 50

052

91,9

388

58,9

720

58,5

999

69,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1648/2005

av den 10 oktober 2005

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det belgiska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Belgien förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det belgiska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Belgien förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det belgiska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser.

| (3) | I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran.

| (4) | Det belgiska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma. |
| --- | --- |

(4)

Det belgiska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Artikel 1

Det belgiska interventionsorganet skall inleda försäljning genom stående anbudsinfordran på gemenskapens inre marknad av en total kvantitet av 49 891,492 ton vitsocker som köpts upp under perioden 1 april–30 juni 2005 och som innehas av detta interventionsorgan.

Artikel 2

1.   Om inget annat föreskrivs i den här förordningen skall den anbudsinfordran och den försäljning som anges i artikel 1 ske i enlighet med förordning (EG) nr 1262/2001.

2.   Genom avvikelse från artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 1262/2001 skall det belgiska interventionsorganet utfärda ett meddelande om anbudsinfordran och offentliggöra detta minst åtta dagar före det att tidsfristen för inlämnande av anbud inleds.

Meddelandet skall särskilt ange villkoren för anbudsinfordran.

Meddelandet och alla ändringar i detta skall översändas till kommissionen innan det offentliggörs.

Artikel 3

Lägsta anbud i varje delanbudsinfordran skall avse 250 ton.

Artikel 4

1.   Anbudstiden för den första delanbudsinfordran inleds den 20 oktober 2005 och löper ut den 26 oktober 2005 kl. 15.00 (lokal tid Bryssel).

Anbudstiden för den andra delanbudsinfordran och de följande inleds den första arbetsdagen efter respektive föregående inlämningsperiod. De löper ut kl. 15.00 (lokal tid Bryssel) den

| — | 9 och 23 november 2005, |
| --- | --- |

—

9 och 23 november 2005,

| — | 7 och 21 december 2005. |
| --- | --- |

—

7 och 21 december 2005.

2.   Anbuden skall lämnas in till det belgiska interventionsorganet:

| Bureau d’intervention et de restitution belge |
| --- |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bryssel |
| Tfn (32-2) 287 24 11 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |

Bureau d’intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bryssel

Tfn (32-2) 287 24 11

Fax (32-2) 287 25 24

Artikel 5

Genom avvikelse från artikel 28.1 a i förordning (EG) nr 1262/2001 skall en säkerhet på 20 euro per 100 kg vitsocker ställas av varje anbudsgivare.

Artikel 6

Det belgiska interventionsorganet skall informera kommissionen om inlämnade anbud inom två timmar från det att den tidsfrist som anges i artikel 4.1 har löpt ut.

Anbudsgivarna skall inte kunna identifieras.

Meddelande om inlämnade anbud skall sändas i elektronisk form enligt formuläret i bilagan.

Om inga anbud inlämnats skall medlemsstaten meddela kommissionen detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Kommissionen skall fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte godta anbuden i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42.2 i förordning (EG) nr 1260/2001.

2.   Om en tilldelning vid ett lägsta försäljningspris i enlighet med punkt 1 skulle resultera i att den tillgängliga kvantiteten överskrids skall tilldelningen begränsas till den kvantitet som ännu finns tillgänglig.

Om tilldelning till alla anbudsgivare som erbjuder samma pris skulle resultera i att kvantiteten överskrids skall den tillgängliga kvantiteten tilldelas genom uppdelning mellan berörda anbudsgivare

| a) | i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller |
| --- | --- |

a)

i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller

| b) | med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 48. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1498/2005 (EUT L 240, 16.9.2005, s. 39).

2

---

BILAGA

Stående anbudsinfordran för försäljning av 49 891,492 ton vitsocker som innehas av det belgiska interventionsorganet

Formulär (1)

(Förlaga till det meddelande till kommissionen som avses i artikel 6)

(Förordning (EG) nr 1648/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Anbudsgivarnas ordningsföljd | Parti nr | Mängd (ton) | Pris
  euro/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Anbudsgivarnas ordningsföljd

Parti nr

Mängd (ton)

Pris

euro/100 kg

1

2

3

osv.

---

(1)  Skall sändas per fax till följande nummer: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1649/2005

av den 10 oktober 2005

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det polska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Polen förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det polska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Polen förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det polska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser.

| (3) | I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran.

| (4) | Det polska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma. |
| --- | --- |

(4)

Det polska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det polska interventionsorganet skall inleda försäljning genom stående anbudsinfordran på gemenskapens inre marknad av en total kvantitet av 17 000 ton vitsocker som köpts upp under perioden 1 april–30 juni 2005 och som innehas av detta interventionsorgan.

Artikel 2

1.   Om inget annat föreskrivs i den här förordningen skall den anbudsinfordran och den försäljning som anges i artikel 1 ske i enlighet med förordning (EG) nr 1262/2001.

2.   Genom avvikelse från artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 1262/2001 skall det polska interventionsorganet utfärda ett meddelande om anbudsinfordran och offentliggöra detta minst åtta dagar före det att tidsfristen för inlämnande av anbud inleds.

Meddelandet skall särskilt ange villkoren för anbudsinfordran.

Meddelandet och alla ändringar i detta skall översändas till kommissionen innan det offentliggörs.

Artikel 3

Lägsta anbud i varje delanbudsinfordran skall avse 250 ton.

Artikel 4

1.   Anbudstiden för den första delanbudsinfordran inleds den 20 oktober 2005 och löper ut den 26 oktober 2005 kl. 15.00 (lokal tid Bryssel).

Anbudstiden för den andra delanbudsinfordran och de följande inleds den första arbetsdagen efter respektive föregående inlämningsperiod. De löper ut kl. 15.00 (lokal tid Bryssel) den

| — | 9 och 23 november 2005, |
| --- | --- |

—

9 och 23 november 2005,

| — | 7 och 21 december 2005. |
| --- | --- |

—

7 och 21 december 2005.

2.   Anbuden skall lämnas in till det polska interventionsorganet:

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Cukru |
| Dział Dopłat i Interwencji |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tfn (48-22) 661 71 30 |
| Fax (48-22) 661 72 77 |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Cukru

Dział Dopłat i Interwencji

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tfn (48-22) 661 71 30

Fax (48-22) 661 72 77

Artikel 5

Genom avvikelse från artikel 28.1 a i förordning (EG) nr 1262/2001 skall en säkerhet på 20 euro per 100 kg vitsocker ställas av varje anbudsgivare.

Artikel 6

Det polska interventionsorganet skall informera kommissionen om inlämnade anbud inom två timmar från det att den tidsfrist som anges i artikel 4.1 har löpt ut.

Anbudsgivarna skall inte kunna identifieras.

Meddelande om inlämnade anbud skall sändas i elektronisk form enligt formuläret i bilagan.

Om inga anbud inlämnats skall medlemsstaten meddela kommissionen detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Kommissionen skall fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte godta anbuden i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42.2 i förordning (EG) nr 1260/2001.

2.   Om en tilldelning vid ett lägsta försäljningspris i enlighet med punkt 1 skulle resultera i att den tillgängliga kvantiteten överskrids skall tilldelningen begränsas till den kvantitet som ännu finns tillgänglig.

Om tilldelning till alla anbudsgivare som erbjuder samma pris skulle resultera i att kvantiteten överskrids skall den tillgängliga kvantiteten tilldelas genom uppdelning mellan berörda anbudsgivare

| a) | i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller |
| --- | --- |

a)

i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller

| b) | med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 48. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1498/2005 (EUT L 240, 16.9.2005, s. 39).

2

---

BILAGA

Stående anbudsinfordran för försäljning av 17 000 ton vitsocker som innehas av det polska interventionsorganet

Formulär (1)

(Förlaga till det meddelande till kommissionen som avses i artikel 6)

(Förordning (EG) nr 1649/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Anbudsgivarnas ordningsföljd | Parti nr | Mängd (ton) | Pris
  euro/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Anbudsgivarnas ordningsföljd

Parti nr

Mängd (ton)

Pris

euro/100 kg

1

2

3

osv.

---

(1)  Skall sändas per fax till följande nummer: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1650/2005

av den 10 oktober 2005

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det italienska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Italien förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det italienska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Italien förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det italienska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser.

| (3) | I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran.

| (4) | Det italienska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma. |
| --- | --- |

(4)

Det italienska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det italienska interventionsorganet skall inleda försäljning genom stående anbudsinfordran på gemenskapens inre marknad av en total kvantitet av 74 300,8 ton vitsocker som köpts upp under perioden 1 april 2005–30 juni 2005 och som innehas av detta interventionsorgan.

Artikel 2

1.   Om inget annat föreskrivs i den här förordningen skall den anbudsinfordran och den försäljning som anges i artikel 1 ske i enlighet med förordning (EG) nr 1262/2001.

2.   Genom avvikelse från artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 1262/2001 skall det italienska interventionsorganet utfärda ett meddelande om anbudsinfordran och offentliggöra detta minst åtta dagar före det att tidsfristen för inlämnande av anbud inleds.

Meddelandet skall särskilt ange villkoren för anbudsinfordran.

Meddelandet och alla ändringar i detta skall översändas till kommissionen innan det offentliggörs.

Artikel 3

Lägsta anbud i varje delanbudsinfordran skall avse 250 ton.

Artikel 4

1.   Anbudstiden för den första delanbudsinfordran inleds den 20 oktober 2005 och löper ut den 26 oktober 2005 kl. 15.00 (lokal tid Bryssel).

Anbudstiden för den andra delanbudsinfordran och de följande inleds den första arbetsdagen efter respektive föregående inlämningsperiod. De löper ut kl. 15.00 (lokal tid Bryssel) den

| — | 9 och 23 november 2005, |
| --- | --- |

—

9 och 23 november 2005,

| — | 7 och 21 december 2005. |
| --- | --- |

—

7 och 21 december 2005.

2.   Anbuden skall lämnas in till det italienska interventionsorganet:

| AGEA — Agenzia per le erogazioni in Agricoltura |
| --- |
| Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool |
| Via Torino, 45 |
| I-00185 Roma |
| Tfn (39-06) 49 49 95 58 |
| Fax (39-06) 49 49 97 61 |

AGEA — Agenzia per le erogazioni in Agricoltura

Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool

Via Torino, 45

I-00185 Roma

Tfn (39-06) 49 49 95 58

Fax (39-06) 49 49 97 61

Artikel 5

Genom avvikelse från artikel 28.1 a i förordning (EG) nr 1262/2001 skall en säkerhet på 20 euro per 100 kg vitsocker ställas av varje anbudsgivare.

Artikel 6

Det italienska interventionsorganet skall informera kommissionen om inlämnade anbud inom två timmar från det att den tidsfrist som anges i artikel 4.1 har löpt ut.

Anbudsgivarna skall inte kunna identifieras.

Meddelande om inlämnade anbud skall sändas i elektronisk form enligt formuläret i bilagan.

Om inga anbud inlämnats skall medlemsstaten meddela kommissionen detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Kommissionen skall fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte godta anbuden i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42.2 i förordning (EG) nr 1260/2001.

2.   Om en tilldelning vid ett lägsta försäljningspris i enlighet med punkt 1 skulle resultera i att den tillgängliga kvantiteten överskrids skall tilldelningen begränsas till den kvantitet som ännu finns tillgänglig.

Om tilldelning till alla anbudsgivare som erbjuder samma pris skulle resultera i att kvantiteten överskrids skall den tillgängliga kvantiteten tilldelas genom uppdelning mellan berörda anbudsgivare

| a) | i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller |
| --- | --- |

a)

i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller

| b) | med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 48. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1498/2005 (EUT L 240, 16.9.2005, s. 39).

2

---

BILAGA

Stående anbudsinfordran för försäljning av 74 300,8 ton vitsocker som innehas av det italienska interventionsorganet

Formulär (1)

(Förlaga till det meddelande till kommissionen som avses i artikel 6)

(Förordning (EG) nr 1650/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Anbudsgivarnas ordningsföljd | Parti nr | Mängd
  (ton) | Pris
  euro/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Anbudsgivarnas ordningsföljd

Parti nr

Mängd

(ton)

Pris

euro/100 kg

1

2

3

osv.

---

(1)  Skall sändas per fax till följande nummer: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1651/2005

av den 10 oktober 2005

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det ungerska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Ungern förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det ungerska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Ungern förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det ungerska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser.

| (3) | I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran.

| (4) | Det ungerska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma. |
| --- | --- |

(4)

Det ungerska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ungerska interventionsorganet skall inleda försäljning genom stående anbudsinfordran på gemenskapens inre marknad av en total kvantitet av 87 000 ton vitsocker som köpts upp under perioden den 1 april–30 juni 2005 och som innehas av detta interventionsorgan.

Artikel 2

1.   Om inget annat föreskrivs i den här förordningen skall den anbudsinfordran och den försäljning som anges i artikel 1 ske i enlighet med förordning (EG) nr 1262/2001.

2.   Genom avvikelse från artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 1262/2001 skall det ungerska interventionsorganet utfärda ett meddelande om anbudsinfordran och offentliggöra detta minst åtta dagar före det att tidsfristen för inlämnande av anbud inleds.

Meddelandet skall särskilt ange villkoren för anbudsinfordran.

Meddelandet och alla ändringar i detta skall översändas till kommissionen innan det offentliggörs.

Artikel 3

Lägsta anbud i varje delanbudsinfordran skall avse 250 ton.

Artikel 4

1.   Anbudstiden för den första delanbudsinfordran inleds den 20 oktober 2005 och löper ut den 26 oktober 2005 kl. 15.00 (lokal tid Bryssel).

Anbudstiden för den andra delanbudsinfordran och de följande inleds den första arbetsdagen efter respektive föregående inlämningsperiod. De löper ut kl. 15.00 (lokal tid Bryssel) den

| — | 9 och 23 november 2005, |
| --- | --- |

—

9 och 23 november 2005,

| — | 7 och 21 december 2005. |
| --- | --- |

—

7 och 21 december 2005.

2.   Anbuden skall lämnas in till det ungerska interventionsorganet:

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH) |
| --- |
| (Agricultural and Rural Developement Agency) |
| Alkotmány utca 29 |
| HU-1054 Budapest |
| Tfn (36-1) 219-4514 |
| Fax (36-1) 219-4511 eller (36-1) 219-4512 |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH)

(Agricultural and Rural Developement Agency)

Alkotmány utca 29

HU-1054 Budapest

Tfn (36-1) 219-4514

Fax (36-1) 219-4511 eller (36-1) 219-4512

Artikel 5

Genom avvikelse från artikel 28.1 a i förordning (EG) nr 1262/2001 skall en säkerhet på 20 euro per 100 kg vitsocker ställas av varje anbudsgivare.

Artikel 6

Det ungerska interventionsorganet skall informera kommissionen om inlämnade anbud inom två timmar från det att den tidsfrist som anges i artikel 4.1 har löpt ut.

Anbudsgivarna skall inte kunna identifieras.

Meddelande om inlämnade anbud skall sändas i elektronisk form enligt formuläret i bilagan.

Om inga anbud inlämnats skall medlemsstaten meddela kommissionen detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Kommissionen skall fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte godta anbuden i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42.2 i förordning (EG) nr 1260/2001.

2.   Om en tilldelning vid ett lägsta försäljningspris i enlighet med punkt 1 skulle resultera i att den tillgängliga kvantiteten överskrids skall tilldelningen begränsas till den kvantitet som ännu finns tillgänglig.

Om tilldelning till alla anbudsgivare som erbjuder samma pris skulle resultera i att kvantiteten överskrids skall den tillgängliga kvantiteten tilldelas genom uppdelning mellan berörda anbudsgivare

| a) | i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller |
| --- | --- |

a)

i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller

| b) | med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 48. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1498/2005 (EUT L 240, 16.9.2005, s. 39).

2

---

BILAGA

Stående anbudsinfordran för försäljning av 87 000 ton vitsocker som innehas av det ungerska interventionsorganet

Formulär (1)

(Förlaga till det meddelande till kommissionen som avses i artikel 6)

(Förordning (EG) nr 1651/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Anbudsgivarnas ordningsföljd | Parti nr | Mängd (ton) | Pris
  euro/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Anbudsgivarnas ordningsföljd

Parti nr

Mängd (ton)

Pris

euro/100 kg

1

2

3

osv.

---

(1)  Skall sändas per fax till följande nummer: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1652/2005

av den 10 oktober 2005

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av vitsocker som innehas av det franska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Frankrike förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det franska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april 2005–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Frankrike förfogar över interventionslager av vitsocker. För att behoven på marknaden skall kunna uppfyllas bör de lager av vitsocker som det franska interventionsorganet köpt upp under perioden 1 april 2005–30 juni 2005 göras tillgängliga på den inre marknaden.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1262/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker (2) bör tillämpas vid sådan försäljning. Det är lämpligt att när så krävs göra undantag från den förordningen och att fastställa särskilda förfarandebestämmelser.

| (3) | I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att beakta situationen på gemenskapsmarknaden bör kommissionen ges möjlighet att fastslå ett lägsta försäljningspris för varje delanbudsinfordran.

| (4) | Det franska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma. |
| --- | --- |

(4)

Det franska interventionsorganet bör informera kommissionen om anbuden. Anbudsgivarna bör förbli anonyma.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det franska interventionsorganet skall inleda försäljning genom stående anbudsinfordran på gemenskapens inre marknad av en total kvantitet av 20 000 ton vitsocker som köpts upp under perioden 1 april 2005–30 juni 2005 och som innehas av detta interventionsorgan.

Artikel 2

1.   Om inget annat föreskrivs i den här förordningen skall den anbudsinfordran och den försäljning som anges i artikel 1 ske i enlighet med förordning (EG) nr 1262/2001.

2.   Genom avvikelse från artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 1262/2001 skall det franska interventionsorganet utfärda ett meddelande om anbudsinfordran och offentliggöra detta minst åtta dagar före det att tidsfristen för inlämnande av anbud inleds.

Meddelandet skall särskilt ange villkoren för anbudsinfordran.

Meddelandet och alla ändringar i detta skall översändas till kommissionen innan det offentliggörs.

Artikel 3

Lägsta anbud i varje delanbudsinfordran skall avse 250 ton.

Artikel 4

1.   Anbudstiden för den första delanbudsinfordran inleds den 20 oktober 2005 och löper ut den 26 oktober 2005 kl. 15.00 (lokal tid i Bryssel).

Anbudstiden för den andra delanbudsinfordran och de följande inleds den första arbetsdagen efter respektive föregående inlämningsperiod. De löper ut kl. 15.00 (lokal tid i Bryssel) den

| — | 9 och 23 november 2005, |
| --- | --- |

—

9 och 23 november 2005,

| — | 7 och 21 december 2005. |
| --- | --- |

—

7 och 21 december 2005.

2.   Anbuden skall lämnas in till det franska interventionsorganet:

| Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre |
| --- |
| Bureau de l’intervention |
| 21, Avenue Bosquet |
| F-75007 Paris |
| Tfn (33-1) 44 18 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08 |

Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre

Bureau de l’intervention

21, Avenue Bosquet

F-75007 Paris

Tfn (33-1) 44 18 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08

Artikel 5

Genom avvikelse från artikel 28.1 a i förordning (EG) nr 1262/2001 skall en säkerhet på 20 euro per 100 kg vitsocker ställas av varje anbudsgivare.

Artikel 6

Det franska interventionsorganet skall informera kommissionen om inlämnade anbud inom två timmar från det att den tidsfrist som anges i artikel 4.1 har löpt ut.

Anbudsgivarna skall inte kunna identifieras.

Meddelande om inlämnade anbud skall sändas i elektronisk form enligt formuläret i bilagan.

Om inga anbud inlämnats skall medlemsstaten meddela kommissionen detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Kommissionen skall fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte godta anbuden i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42.2 i förordning (EG) nr 1260/2001.

2.   Om en tilldelning vid ett lägsta försäljningspris i enlighet med punkt 1 skulle resultera i att den tillgängliga kvantiteten överskrids skall tilldelningen begränsas till den kvantitet som ännu finns tillgänglig.

Om tilldelning till alla anbudsgivare som erbjuder samma pris skulle resultera i att kvantiteten överskrids skall den tillgängliga kvantiteten tilldelas genom uppdelning mellan berörda anbudsgivare

| a) | i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller |
| --- | --- |

a)

i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, eller

| b) | med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

med tilldelning av den högsta kvantitet som fastställts för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 48. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1498/2005 (EUT L 240, 16.9.2005, s. 39).

2

---

BILAGA

Stående anbudsinfordran för försäljning av 20 000 ton vitsocker som innehas av det franska interventionsorganet

Formulär (1)

(Förlaga till det meddelande till kommissionen som avses i artikel 6.)

(Förordning (EG) nr 1652/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Anbudsgivarnas ordningsföljd | Parti nr | Mängd (t) | Pris
  euro/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Anbudsgivarnas ordningsföljd

Parti nr

Mängd (t)

Pris

euro/100 kg

1

2

3

osv.

---

(1)  Sänd per fax till följande nummer: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1653/2005

av den 10 oktober 2005

om öppnande av tullkvoter och fastställande av de tullar som skall tillämpas inom dessa kvoter på import till Europeiska gemenskapen av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Algeriet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3448/93 av den 6 december 1993 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (1) särskilt artikel 7.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet godkände genom sitt beslut av den 18 juli 2005 (2) Europa–Medelhavsavtalet beträffande upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Algeriet, å andra sidan (nedan kallat ”avtalet”). |
| --- | --- |

(1)

Rådet godkände genom sitt beslut av den 18 juli 2005 (2) Europa–Medelhavsavtalet beträffande upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Algeriet, å andra sidan (nedan kallat ”avtalet”).

| (2) | Enligt handelsbestämmelserna i avtalet skall för vissa bearbetade jordbruksprodukter ömsesidiga medgivanden tillämpas när det gäller importtullar. Gemenskapens medgivanden kan ges i form av tullfri import inom årliga tullkvoter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt handelsbestämmelserna i avtalet skall för vissa bearbetade jordbruksprodukter ömsesidiga medgivanden tillämpas när det gäller importtullar. Gemenskapens medgivanden kan ges i form av tullfri import inom årliga tullkvoter.

| (3) | De tullkvoter som fastställs i avtalet för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Algeriet är årliga och bör gälla på obestämd tid. De bör öppnas för 2005 och därpå följande år. |
| --- | --- |

(3)

De tullkvoter som fastställs i avtalet för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Algeriet är årliga och bör gälla på obestämd tid. De bör öppnas för 2005 och därpå följande år.

| (4) | För 2005 bör de nya tullkvoternas volym beräknas som en andel av de basvolymer som anges i avtalet motsvarande den del av det året som återstår vid dagen för avtalets ikraftträdande. |
| --- | --- |

(4)

För 2005 bör de nya tullkvoternas volym beräknas som en andel av de basvolymer som anges i avtalet motsvarande den del av det året som återstår vid dagen för avtalets ikraftträdande.

| (5) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3) fastställs regler för förvaltning av de tullkvoter som skall användas i kronologisk ordning efter tulldeklarationernas datum. De tullkvoter som öppnas genom denna förordning bör förvaltas i enlighet med dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3) fastställs regler för förvaltning av de tullkvoter som skall användas i kronologisk ordning efter tulldeklarationernas datum. De tullkvoter som öppnas genom denna förordning bör förvaltas i enlighet med dessa bestämmelser.

| (6) | Eftersom avtalet tillämpas från och med den 1 september 2005 bör denna förordning tillämpas från den dagen och träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom avtalet tillämpas från och med den 1 september 2005 bör denna förordning tillämpas från den dagen och träda i kraft så snart som möjligt.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för horisontella frågor beträffande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte finns förtecknade i bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för horisontella frågor beträffande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte finns förtecknade i bilaga I till fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De årliga gemenskapstullkvoter för import av produkter med ursprung i Algeriet som anges i bilagan till denna förordning skall vara öppna från och med den 1 september 2005 till och med den 31 december 2005, samt från och med den 1 januari till och med den 31 december under de därpå följande åren.

För 2005 skall de årliga tullkvoternas volym reduceras med en andel som skall motsvara den del av året som förflutit den dag då avtalet trädde i kraft.

Artikel 2

De gemenskapstullkvoter som avses i artikel 1 skall förvaltas i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 318, 20.12.1993, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2580/2000 (EGT L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

2

(3)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 883/2005 (EUT L 148, 11.6.2005, s. 5).

3

---

BILAGA

Årliga tullkvoter för 2005 och därpå följande år som skall tillämpas på import till EU av vissa produkter med ursprung i Algeriet som omfattas av rådets förordning (EG) nr 3448/93 och tullar som skall tillämpas inom dessa kvoter

Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen skall lydelsen i kolumnen ”Varuslag” endast anses vara vägledande, eftersom förmånssystemet inom ramen för denna bilaga bestäms av KN-numrens räckvidd vid den tidpunkt då denna förordning antas.

| Löpnummer | KN-nummer | Varuslag | Årlig kvotvolym
  (nettovikt i ton) | Tillämplig tull inom årskvoten
  (i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1021 | 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | 1 500 | 0 |
| 0403 10 | – Yoghurt: |
| – – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| – – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en mjölkfetthalt av: |
| 0403 10 51 | – – – – Högst 1,5 viktprocent |
| 0403 10 53 | – – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent |
| 0403 10 59 | – – – – Mer än 27 viktprocent |
| – – – Annan, med en mjölkfetthalt av: |
| 0403 10 91 | – – – – Högst 3 viktprocent |
| 0403 10 93 | – – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent |
| 0403 10 99 | – – – – Mer än 6 viktprocent |
| 09.1022 | 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: | 2 000 | 0 |
| 1902 30 | – Andra pastaprodukter: |
| 1902 30 10 | – – Torkade |
| 1902 30 90 | – – Andra |
| 09.1023 | 1902 40 | – Couscous: | 2 000 | 0 |
| 1902 40 10 | – – Inte beredd |
| 1902 40 90 | – – Annan |

Löpnummer

KN-nummer

Varuslag

Årlig kvotvolym

(nettovikt i ton)

Tillämplig tull inom årskvoten

(i procent)

09.1021

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

1 500

0

0403 10

– Yoghurt:

– – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

– – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en mjölkfetthalt av:

0403 10 51

– – – – Högst 1,5 viktprocent

0403 10 53

– – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent

0403 10 59

– – – – Mer än 27 viktprocent

– – – Annan, med en mjölkfetthalt av:

0403 10 91

– – – – Högst 3 viktprocent

0403 10 93

– – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent

0403 10 99

– – – – Mer än 6 viktprocent

09.1022

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

2 000

0

1902 30

– Andra pastaprodukter:

1902 30 10

– – Torkade

1902 30 90

– – Andra

09.1023

1902 40

– Couscous:

2 000

0

1902 40 10

– – Inte beredd

1902 40 90

– – Annan

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1654/2005

av den 10 oktober 2005

om ändring av förordning (EG) nr 874/2004 om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och allmänna principer för registrering

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 733/2002 av den 22 april 2002 om inrättande av toppdomänen .eu (1), särskilt artikel 5.1 i denna,

efter samråd med European Registry for Internet Domains (EURID), utsett genom kommissionens beslut 2003/375/EG (2), och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 733/2002 genomförs genom kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 (3) i vilken de allmänna riktlinjerna för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och de allmänna principerna för registrering fastställs. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 733/2002 genomförs genom kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 (3) i vilken de allmänna riktlinjerna för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och de allmänna principerna för registrering fastställs.

| (2) | Genom artikel 8 i förordning (EG) nr 874/2004 tillämpas de allmänna riktlinjerna avseende geografiska begrepp genom ett förfarande varigenom medlemsstater, kandidatländer och medlemmarna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får begära att registrering eller reservation av landets namn skall göras av den nationella regeringen. Den bestämmelsen tryggar inte helt och hållet den geopolitiska och språkliga mångfalden i Europeiska unionen, och inte heller både medlemsstaternas och de europeiska medborgarnas intressen. Därför bör kommissionen ändra förordning (EG) nr 874/2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 8 i förordning (EG) nr 874/2004 tillämpas de allmänna riktlinjerna avseende geografiska begrepp genom ett förfarande varigenom medlemsstater, kandidatländer och medlemmarna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får begära att registrering eller reservation av landets namn skall göras av den nationella regeringen. Den bestämmelsen tryggar inte helt och hållet den geopolitiska och språkliga mångfalden i Europeiska unionen, och inte heller både medlemsstaternas och de europeiska medborgarnas intressen. Därför bör kommissionen ändra förordning (EG) nr 874/2004.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommunikationskommitté som inrättats genom artikel 22.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (4) |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommunikationskommitté som inrättats genom artikel 22.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (4)

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 8 skall ersättas av följande:
  ”Artikel 8
  Länders namnreservation och tvåbokstavskoder för länder
  1.   Namnen i förteckningen i bilagan till denna förordning får endast reserveras eller registreras som huvuddomännamn direkt under toppdomänen .eu av de länder som anges i förteckningen.
  2.   Tvåbokstavskoder för länder skall inte registreras som huvuddomännamn direkt under toppdomänen .eu.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 8 skall ersättas av följande:

”Artikel 8

Länders namnreservation och tvåbokstavskoder för länder

1.   Namnen i förteckningen i bilagan till denna förordning får endast reserveras eller registreras som huvuddomännamn direkt under toppdomänen .eu av de länder som anges i förteckningen.

2.   Tvåbokstavskoder för länder skall inte registreras som huvuddomännamn direkt under toppdomänen .eu.”

| 2. | I artikel 12.1 skall första stycket ersättas med följande:
  ”Den stegvisa registreringen skall inledas först när kravet i artikel 6 första stycket uppfylls.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 12.1 skall första stycket ersättas med följande:

”Den stegvisa registreringen skall inledas först när kravet i artikel 6 första stycket uppfylls.”

| 3. | Bilagan till denna förordning har bifogats. |
| --- | --- |

3.

Bilagan till denna förordning har bifogats.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 113, 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 128, 24.5.2003, s. 29.

2

(3)  EUT L 162, 30.4.2004, s. 40.

3

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

4

---

BILAGA

1.   Förteckning av namn per land och av de länder som får registrera dem.

ÖSTERRIKE

| 1. | österreich |
| --- | --- |

1.

österreich

| 2. | oesterreich |
| --- | --- |

2.

oesterreich

| 3. | republik-österreich |
| --- | --- |

3.

republik-österreich

| 4. | republik-oesterreich |
| --- | --- |

4.

republik-oesterreich

| 5. | afstria |
| --- | --- |

5.

afstria

| 6. | dimokratia-afstria |
| --- | --- |

6.

dimokratia-afstria

| 7. | østrig |
| --- | --- |

7.

østrig

| 8. | republikken-østrig |
| --- | --- |

8.

republikken-østrig

| 9. | oestrig |
| --- | --- |

9.

oestrig

| 10. | austria |
| --- | --- |

10.

austria

| 11. | republic-austria |
| --- | --- |

11.

republic-austria

| 12. | república-austria |
| --- | --- |

12.

república-austria

| 13. | autriche |
| --- | --- |

13.

autriche

| 14. | république-autriche |
| --- | --- |

14.

république-autriche

| 15. | oostenrijk |
| --- | --- |

15.

oostenrijk

| 16. | republiek-oostenrijk |
| --- | --- |

16.

republiek-oostenrijk

| 17. | república-austria |
| --- | --- |

17.

república-austria

| 18. | itävalta |
| --- | --- |

18.

itävalta

| 19. | itävallan-tasavalta |
| --- | --- |

19.

itävallan-tasavalta

| 20. | itaevalta |
| --- | --- |

20.

itaevalta

| 21. | österrike |
| --- | --- |

21.

österrike

| 22. | oesterrike |
| --- | --- |

22.

oesterrike

| 23. | republik-österrike |
| --- | --- |

23.

republik-österrike

| 24. | rakousko |
| --- | --- |

24.

rakousko

| 25. | republika-rakousko |
| --- | --- |

25.

republika-rakousko

| 26. | repubblica-austria |
| --- | --- |

26.

repubblica-austria

| 27. | austrija |
| --- | --- |

27.

austrija

| 28. | republika-austrija |
| --- | --- |

28.

republika-austrija

| 29. | respublika-austrija |
| --- | --- |

29.

respublika-austrija

| 30. | ausztria |
| --- | --- |

30.

ausztria

| 31. | Osztrák-Köztársaság |
| --- | --- |

31.

Osztrák-Köztársaság

| 32. | Republika-Austriacka |
| --- | --- |

32.

Republika-Austriacka

| 33. | rakúsko |
| --- | --- |

33.

rakúsko

| 34. | republika-rakúsko |
| --- | --- |

34.

republika-rakúsko

| 35. | avstrija |
| --- | --- |

35.

avstrija

| 36. | republika-avstrija |
| --- | --- |

36.

republika-avstrija

| 37. | awstrija |
| --- | --- |

37.

awstrija

| 38. | republika-awstrija |
| --- | --- |

38.

republika-awstrija

| 39. | republikösterreich |
| --- | --- |

39.

republikösterreich

| 40. | republikoesterreich |
| --- | --- |

40.

republikoesterreich

| 41. | dimokratiaafstria |
| --- | --- |

41.

dimokratiaafstria

| 42. | republikkenøstrig |
| --- | --- |

42.

republikkenøstrig

| 43. | republicaustria |
| --- | --- |

43.

republicaustria

| 44. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

44.

repúblicaaustria

| 45. | républiqueautriche |
| --- | --- |

45.

républiqueautriche

| 46. | repubblicaaustria |
| --- | --- |

46.

repubblicaaustria

| 47. | republiekoostenrijk |
| --- | --- |

47.

republiekoostenrijk

| 48. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

48.

repúblicaaustria

| 49. | tasavaltaitävalta |
| --- | --- |

49.

tasavaltaitävalta

| 50. | republikösterrike |
| --- | --- |

50.

republikösterrike

| 51. | republikarakousko |
| --- | --- |

51.

republikarakousko

| 52. | republikaaustrija |
| --- | --- |

52.

republikaaustrija

| 53. | respublikaaustrija |
| --- | --- |

53.

respublikaaustrija

| 54. | OsztrákKöztársaság |
| --- | --- |

54.

OsztrákKöztársaság

| 55. | RepublikaAustriacka |
| --- | --- |

55.

RepublikaAustriacka

| 56. | republikarakúsko |
| --- | --- |

56.

republikarakúsko

| 57. | republikaavstrija |
| --- | --- |

57.

republikaavstrija

| 58. | republikaawstrija |
| --- | --- |

58.

republikaawstrija

| 59. | aostria |
| --- | --- |

59.

aostria

| 60. | vabariik-aostria |
| --- | --- |

60.

vabariik-aostria

| 61. | vabariikaostria |
| --- | --- |

61.

vabariikaostria

BELGIEN

| 1. | belgie |
| --- | --- |

1.

belgie

| 2. | belgië |
| --- | --- |

2.

belgië

| 3. | belgique |
| --- | --- |

3.

belgique

| 4. | belgien |
| --- | --- |

4.

belgien

| 5. | belgium |
| --- | --- |

5.

belgium

| 6. | bélgica |
| --- | --- |

6.

bélgica

| 7. | belgica |
| --- | --- |

7.

belgica

| 8. | belgio |
| --- | --- |

8.

belgio

| 9. | belgia |
| --- | --- |

9.

belgia

| 10. | belgija |
| --- | --- |

10.

belgija

| 11. | vlaanderen |
| --- | --- |

11.

vlaanderen

| 12. | wallonie |
| --- | --- |

12.

wallonie

| 13. | wallonië |
| --- | --- |

13.

wallonië

| 14. | brussel |
| --- | --- |

14.

brussel

| 15. | vlaamse-gemeenschap |
| --- | --- |

15.

vlaamse-gemeenschap

| 16. | franse-gemeenschap |
| --- | --- |

16.

franse-gemeenschap

| 17. | duitstalige-gemeenschap |
| --- | --- |

17.

duitstalige-gemeenschap

| 18. | vlaams-gewest |
| --- | --- |

18.

vlaams-gewest

| 19. | waals-gewest |
| --- | --- |

19.

waals-gewest

| 20. | brussels-hoofdstedelijk-gewest |
| --- | --- |

20.

brussels-hoofdstedelijk-gewest

| 21. | flandre |
| --- | --- |

21.

flandre

| 22. | bruxelles |
| --- | --- |

22.

bruxelles

| 23. | communauté-flamande |
| --- | --- |

23.

communauté-flamande

| 24. | communaute-flamande |
| --- | --- |

24.

communaute-flamande

| 25. | communauté-française |
| --- | --- |

25.

communauté-française

| 26. | communaute-francaise |
| --- | --- |

26.

communaute-francaise

| 27. | communaute-germanophone |
| --- | --- |

27.

communaute-germanophone

| 28. | communauté-germanophone |
| --- | --- |

28.

communauté-germanophone

| 29. | région-flamande |
| --- | --- |

29.

région-flamande

| 30. | region-flamande |
| --- | --- |

30.

region-flamande

| 31. | région-wallonne |
| --- | --- |

31.

région-wallonne

| 32. | region-wallonne |
| --- | --- |

32.

region-wallonne

| 33. | région-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

33.

région-de-bruxelles-capitale

| 34. | region-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

34.

region-de-bruxelles-capitale

| 35. | flandern |
| --- | --- |

35.

flandern

| 36. | wallonien |
| --- | --- |

36.

wallonien

| 37. | bruessel |
| --- | --- |

37.

bruessel

| 38. | brüssel |
| --- | --- |

38.

brüssel

| 39. | flaemische-gemeinschaft |
| --- | --- |

39.

flaemische-gemeinschaft

| 40. | flämische-gemeinschaft |
| --- | --- |

40.

flämische-gemeinschaft

| 41. | franzoesische-gemeinschaft |
| --- | --- |

41.

franzoesische-gemeinschaft

| 42. | französische-gemeinschaft |
| --- | --- |

42.

französische-gemeinschaft

| 43. | deutschsprachige-gemeinschaft |
| --- | --- |

43.

deutschsprachige-gemeinschaft

| 44. | flaemische-region |
| --- | --- |

44.

flaemische-region

| 45. | flämische-region |
| --- | --- |

45.

flämische-region

| 46. | wallonische-region |
| --- | --- |

46.

wallonische-region

| 47. | region-bruessel-hauptstadt |
| --- | --- |

47.

region-bruessel-hauptstadt

| 48. | region-brüssel-hauptstadt |
| --- | --- |

48.

region-brüssel-hauptstadt

| 49. | flanders |
| --- | --- |

49.

flanders

| 50. | wallonia |
| --- | --- |

50.

wallonia

| 51. | brussels |
| --- | --- |

51.

brussels

| 52. | flemish-community |
| --- | --- |

52.

flemish-community

| 53. | french-community |
| --- | --- |

53.

french-community

| 54. | german-speaking-community |
| --- | --- |

54.

german-speaking-community

| 55. | flemish-region |
| --- | --- |

55.

flemish-region

| 56. | walloon-region |
| --- | --- |

56.

walloon-region

| 57. | brussels-capital-region |
| --- | --- |

57.

brussels-capital-region

| 58. | flandes |
| --- | --- |

58.

flandes

| 59. | valonia |
| --- | --- |

59.

valonia

| 60. | bruselas |
| --- | --- |

60.

bruselas

| 61. | comunidad-flamenca |
| --- | --- |

61.

comunidad-flamenca

| 62. | comunidad-francesa |
| --- | --- |

62.

comunidad-francesa

| 63. | comunidad-germanófona |
| --- | --- |

63.

comunidad-germanófona

| 64. | comunidad-germanofona |
| --- | --- |

64.

comunidad-germanofona

| 65. | region-flamenca |
| --- | --- |

65.

region-flamenca

| 66. | región-flamenca |
| --- | --- |

66.

región-flamenca

| 67. | region-valona |
| --- | --- |

67.

region-valona

| 68. | región-valona |
| --- | --- |

68.

región-valona

| 69. | region-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

69.

region-de-bruselas-capital

| 70. | región-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

70.

región-de-bruselas-capital

| 71. | fiandre |
| --- | --- |

71.

fiandre

| 72. | vallonia |
| --- | --- |

72.

vallonia

| 73. | communita-fiamminga |
| --- | --- |

73.

communita-fiamminga

| 74. | communità-fiamminga |
| --- | --- |

74.

communità-fiamminga

| 75. | communita-francese |
| --- | --- |

75.

communita-francese

| 76. | communità-francese |
| --- | --- |

76.

communità-francese

| 77. | communita-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

77.

communita-di-lingua-tedesca

| 78. | communità-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

78.

communità-di-lingua-tedesca

| 79. | regione-fiamminga |
| --- | --- |

79.

regione-fiamminga

| 80. | regione-vallona |
| --- | --- |

80.

regione-vallona

| 81. | regione-di-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

81.

regione-di-bruxelles-capitale

| 82. | flandres |
| --- | --- |

82.

flandres

| 83. | bruxelas |
| --- | --- |

83.

bruxelas

| 84. | comunidade-flamenga |
| --- | --- |

84.

comunidade-flamenga

| 85. | comunidade-francofona |
| --- | --- |

85.

comunidade-francofona

| 86. | comunidade-germanofona |
| --- | --- |

86.

comunidade-germanofona

| 87. | regiao-flamenga |
| --- | --- |

87.

regiao-flamenga

| 88. | região-flamenga |
| --- | --- |

88.

região-flamenga

| 89. | regiao-vala |
| --- | --- |

89.

regiao-vala

| 90. | região-vala |
| --- | --- |

90.

região-vala

| 91. | regiao-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

91.

regiao-de-bruxelas-capital

| 92. | região-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

92.

região-de-bruxelas-capital

| 93. | vallonien |
| --- | --- |

93.

vallonien

| 94. | bryssel |
| --- | --- |

94.

bryssel

| 95. | flamlaendskt-spraakomraade |
| --- | --- |

95.

flamlaendskt-spraakomraade

| 96. | fransktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

96.

fransktalande-spraakomraade

| 97. | tysktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

97.

tysktalande-spraakomraade

| 98. | flamlaendska-regionen |
| --- | --- |

98.

flamlaendska-regionen

| 99. | vallonska-regionen |
| --- | --- |

99.

vallonska-regionen

| 100. | bryssel-huvustad |
| --- | --- |

100.

bryssel-huvustad

| 101. | det-flamske-sprogsamfund |
| --- | --- |

101.

det-flamske-sprogsamfund

| 102. | det-franske-sprogsamfund |
| --- | --- |

102.

det-franske-sprogsamfund

| 103. | det-tysktalende-sprogsamfund |
| --- | --- |

103.

det-tysktalende-sprogsamfund

| 104. | den-flamske-region |
| --- | --- |

104.

den-flamske-region

| 105. | den-vallonske-region |
| --- | --- |

105.

den-vallonske-region

| 106. | regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet |
| --- | --- |

106.

regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet

| 107. | flanderi |
| --- | --- |

107.

flanderi

| 108. | flaaminkielinen-yhteiso |
| --- | --- |

108.

flaaminkielinen-yhteiso

| 109. | ranskankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

109.

ranskankielinen-yhteiso

| 110. | saksankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

110.

saksankielinen-yhteiso

| 111. | flanderin-alue |
| --- | --- |

111.

flanderin-alue

| 112. | vallonian-alue |
| --- | --- |

112.

vallonian-alue

| 113. | brysselin-alue |
| --- | --- |

113.

brysselin-alue

| 114. | flandry |
| --- | --- |

114.

flandry

| 115. | valonsko |
| --- | --- |

115.

valonsko

| 116. | brusel |
| --- | --- |

116.

brusel

| 117. | vlamske-spolecenstvi |
| --- | --- |

117.

vlamske-spolecenstvi

| 118. | francouzske-spolecenstvi |
| --- | --- |

118.

francouzske-spolecenstvi

| 119. | germanofonni-spolecenstvi |
| --- | --- |

119.

germanofonni-spolecenstvi

| 120. | vlamsky-region |
| --- | --- |

120.

vlamsky-region

| 121. | valonsky-region |
| --- | --- |

121.

valonsky-region

| 122. | region-brusel |
| --- | --- |

122.

region-brusel

| 123. | flandrija |
| --- | --- |

123.

flandrija

| 124. | valonija |
| --- | --- |

124.

valonija

| 125. | bruselj |
| --- | --- |

125.

bruselj

| 126. | flamska-skupnost |
| --- | --- |

126.

flamska-skupnost

| 127. | frankofonska-skupnost |
| --- | --- |

127.

frankofonska-skupnost

| 128. | germanofonska-skupnost |
| --- | --- |

128.

germanofonska-skupnost

| 129. | flamska-regija |
| --- | --- |

129.

flamska-regija

| 130. | valonska-regija |
| --- | --- |

130.

valonska-regija

| 131. | regija-bruselj |
| --- | --- |

131.

regija-bruselj

CYPERN

| 1. | cypern |
| --- | --- |

1.

cypern

| 2. | cyprus |
| --- | --- |

2.

cyprus

| 3. | cyprus |
| --- | --- |

3.

cyprus

| 4. | kypros |
| --- | --- |

4.

kypros

| 5. | chypre |
| --- | --- |

5.

chypre

| 6. | zypern |
| --- | --- |

6.

zypern

| 7. | κυπρος |
| --- | --- |

7.

κυπρος

| 8. | cipro |
| --- | --- |

8.

cipro

| 9. | chipre |
| --- | --- |

9.

chipre

| 10. | chipre |
| --- | --- |

10.

chipre

| 11. | cypern |
| --- | --- |

11.

cypern

| 12. | anchipír |
| --- | --- |

12.

anchipír

| 13. | kypr |
| --- | --- |

13.

kypr

| 14. | küpros |
| --- | --- |

14.

küpros

| 15. | ciprus |
| --- | --- |

15.

ciprus

| 16. | kipras |
| --- | --- |

16.

kipras

| 17. | kipra |
| --- | --- |

17.

kipra

| 18. | ćipru |
| --- | --- |

18.

ćipru

| 19. | cypr |
| --- | --- |

19.

cypr

| 20. | ciper |
| --- | --- |

20.

ciper

| 21. | cyprus |
| --- | --- |

21.

cyprus

| 22. | kibris |
| --- | --- |

22.

kibris

| 23. | republikkencypern |
| --- | --- |

23.

republikkencypern

| 24. | republiekcyprus |
| --- | --- |

24.

republiekcyprus

| 25. | republicofcyprus |
| --- | --- |

25.

republicofcyprus

| 26. | kyproksentasavalta |
| --- | --- |

26.

kyproksentasavalta

| 27. | republiquedechypre |
| --- | --- |

27.

republiquedechypre

| 28. | republikzypern |
| --- | --- |

28.

republikzypern

| 29. | κυπριακηδημοκρατια |
| --- | --- |

29.

κυπριακηδημοκρατια

| 30. | repubblicadicipro |
| --- | --- |

30.

repubblicadicipro

| 31. | republicadechipre |
| --- | --- |

31.

republicadechipre

| 32. | republicadechipre |
| --- | --- |

32.

republicadechipre

| 33. | cypernsrepublik |
| --- | --- |

33.

cypernsrepublik

| 34. | poblachtnacipíre |
| --- | --- |

34.

poblachtnacipíre

| 35. | kyperskarepublika |
| --- | --- |

35.

kyperskarepublika

| 36. | küprosevabariik |
| --- | --- |

36.

küprosevabariik

| 37. | ciprusiköztàrsasàg |
| --- | --- |

37.

ciprusiköztàrsasàg

| 38. | kiprorespublika |
| --- | --- |

38.

kiprorespublika

| 39. | kiprasrepublika |
| --- | --- |

39.

kiprasrepublika

| 40. | republikata’ćipru |
| --- | --- |

40.

republikata’ćipru

| 41. | republikacypryjska |
| --- | --- |

41.

republikacypryjska

| 42. | republikaciper |
| --- | --- |

42.

republikaciper

| 43. | cyperskarepublika |
| --- | --- |

43.

cyperskarepublika

| 44. | kibriscumhuriyeti |
| --- | --- |

44.

kibriscumhuriyeti

TJECKIEN

| 1. | ceska-republika |
| --- | --- |

1.

ceska-republika

| 2. | den-tjekkiske-republik |
| --- | --- |

2.

den-tjekkiske-republik

| 3. | tschechische-republik |
| --- | --- |

3.

tschechische-republik

| 4. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

4.

tsehhi-vabariik

| 5. | τσεχικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

5.

τσεχικη-δημοκρατια

| 6. | czech-republic |
| --- | --- |

6.

czech-republic

| 7. | repulica-checa |
| --- | --- |

7.

repulica-checa

| 8. | republique-tcheque |
| --- | --- |

8.

republique-tcheque

| 9. | repubblica-ceca |
| --- | --- |

9.

repubblica-ceca

| 10. | cehijas-republika |
| --- | --- |

10.

cehijas-republika

| 11. | cekijos-respublika |
| --- | --- |

11.

cekijos-respublika

| 12. | cseh-koztarsasag |
| --- | --- |

12.

cseh-koztarsasag

| 13. | repubblica-ceka |
| --- | --- |

13.

repubblica-ceka

| 14. | tsjechische-republiek |
| --- | --- |

14.

tsjechische-republiek

| 15. | republika-czeska |
| --- | --- |

15.

republika-czeska

| 16. | republica-checa |
| --- | --- |

16.

republica-checa

| 17. | ceska-republika |
| --- | --- |

17.

ceska-republika

| 18. | ceska-republika |
| --- | --- |

18.

ceska-republika

| 19. | tsekin-tasavalta |
| --- | --- |

19.

tsekin-tasavalta

| 20. | tjeckiska-republiken |
| --- | --- |

20.

tjeckiska-republiken

| 21. | ceskarepublika |
| --- | --- |

21.

ceskarepublika

| 22. | dentjekkiskerepublik |
| --- | --- |

22.

dentjekkiskerepublik

| 23. | tschechischerepublik |
| --- | --- |

23.

tschechischerepublik

| 24. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

24.

tsehhivabariik

| 25. | τσεχικηδημοκρατια |
| --- | --- |

25.

τσεχικηδημοκρατια

| 26. | czechrepublic |
| --- | --- |

26.

czechrepublic

| 27. | repulicacheca |
| --- | --- |

27.

repulicacheca

| 28. | republiquetcheque |
| --- | --- |

28.

republiquetcheque

| 29. | repubblicaceca |
| --- | --- |

29.

repubblicaceca

| 30. | cehijasrepublika |
| --- | --- |

30.

cehijasrepublika

| 31. | cekijosrespublika |
| --- | --- |

31.

cekijosrespublika

| 32. | csehkoztarsasag |
| --- | --- |

32.

csehkoztarsasag

| 33. | repubblicaceka |
| --- | --- |

33.

repubblicaceka

| 34. | tsjechischerepubliek |
| --- | --- |

34.

tsjechischerepubliek

| 35. | republikaczeska |
| --- | --- |

35.

republikaczeska

| 36. | republicacheca |
| --- | --- |

36.

republicacheca

| 37. | ceskarepublika |
| --- | --- |

37.

ceskarepublika

| 38. | ceskarepublika |
| --- | --- |

38.

ceskarepublika

| 39. | tsekintasavalta |
| --- | --- |

39.

tsekintasavalta

| 40. | tjeckiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

tjeckiskarepubliken

| 41. | czech |
| --- | --- |

41.

czech

| 42. | cesko |
| --- | --- |

42.

cesko

| 43. | tjekkiet |
| --- | --- |

43.

tjekkiet

| 44. | tschechien |
| --- | --- |

44.

tschechien

| 45. | tsehhi |
| --- | --- |

45.

tsehhi

| 46. | τσεχια |
| --- | --- |

46.

τσεχια

| 47. | czechia |
| --- | --- |

47.

czechia

| 48. | chequia |
| --- | --- |

48.

chequia

| 49. | tchequie |
| --- | --- |

49.

tchequie

| 50. | cechia |
| --- | --- |

50.

cechia

| 51. | cehija |
| --- | --- |

51.

cehija

| 52. | cekija |
| --- | --- |

52.

cekija

| 53. | csehorszag |
| --- | --- |

53.

csehorszag

| 54. | tsjechie |
| --- | --- |

54.

tsjechie

| 55. | czechy |
| --- | --- |

55.

czechy

| 56. | chequia |
| --- | --- |

56.

chequia

| 57. | ceska |
| --- | --- |

57.

ceska

| 58. | tsekinmaa |
| --- | --- |

58.

tsekinmaa

| 59. | tjeckien |
| --- | --- |

59.

tjeckien

| 60. | cechy |
| --- | --- |

60.

cechy

| 61. | česka-republika |
| --- | --- |

61.

česka-republika

| 62. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

62.

tsehhi-vabariik

| 63. | republica-checa |
| --- | --- |

63.

republica-checa

| 64. | republique-tcheque |
| --- | --- |

64.

republique-tcheque

| 65. | čehijas-republika |
| --- | --- |

65.

čehijas-republika

| 66. | cseh-köztarsasag |
| --- | --- |

66.

cseh-köztarsasag

| 67. | republica-checa |
| --- | --- |

67.

republica-checa

| 68. | česka-republika |
| --- | --- |

68.

česka-republika

| 69. | českarepublika |
| --- | --- |

69.

českarepublika

| 70. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

70.

tsehhivabariik

| 71. | republicacheca |
| --- | --- |

71.

republicacheca

| 72. | republiquetcheque |
| --- | --- |

72.

republiquetcheque

| 73. | čehijasrepublika |
| --- | --- |

73.

čehijasrepublika

| 74. | csehköztarsasag |
| --- | --- |

74.

csehköztarsasag

| 75. | republicacheca |
| --- | --- |

75.

republicacheca

| 76. | českarepublika |
| --- | --- |

76.

českarepublika

| 77. | česko |
| --- | --- |

77.

česko

| 78. | tsjechië |
| --- | --- |

78.

tsjechië

| 79. | tsehhi |
| --- | --- |

79.

tsehhi

| 80. | chequia |
| --- | --- |

80.

chequia

| 81. | tchequie |
| --- | --- |

81.

tchequie

| 82. | čehija |
| --- | --- |

82.

čehija

| 83. | csehorszag |
| --- | --- |

83.

csehorszag

| 84. | česka |
| --- | --- |

84.

česka

| 85. | čechy |
| --- | --- |

85.

čechy

DANMARK

| 1. | danemark |
| --- | --- |

1.

danemark

| 2. | denemarken |
| --- | --- |

2.

denemarken

| 3. | danmark |
| --- | --- |

3.

danmark

| 4. | denmark |
| --- | --- |

4.

denmark

| 5. | tanska |
| --- | --- |

5.

tanska

| 6. | δανία |
| --- | --- |

6.

δανία

| 7. | danimarca |
| --- | --- |

7.

danimarca

| 8. | dinamarca |
| --- | --- |

8.

dinamarca

| 9. | dänemark |
| --- | --- |

9.

dänemark

| 10. | dánsko |
| --- | --- |

10.

dánsko

| 11. | taani |
| --- | --- |

11.

taani

| 12. | danija |
| --- | --- |

12.

danija

| 13. | dānija |
| --- | --- |

13.

dānija

| 14. | id-danimarka |
| --- | --- |

14.

id-danimarka

| 15. | dania |
| --- | --- |

15.

dania

| 16. | danska |
| --- | --- |

16.

danska

| 17. | dánia |
| --- | --- |

17.

dánia

ESTLAND

| 1. | eesti |
| --- | --- |

1.

eesti

| 2. | estija |
| --- | --- |

2.

estija

| 3. | estland |
| --- | --- |

3.

estland

| 4. | estonia |
| --- | --- |

4.

estonia

| 5. | estónia |
| --- | --- |

5.

estónia

| 6. | estonie |
| --- | --- |

6.

estonie

| 7. | estonija |
| --- | --- |

7.

estonija

| 8. | estonja |
| --- | --- |

8.

estonja

| 9. | εσθονία |
| --- | --- |

9.

εσθονία

| 10. | igaunija |
| --- | --- |

10.

igaunija

| 11. | viro |
| --- | --- |

11.

viro

FINLAND

| 1. | suomi |
| --- | --- |

1.

suomi

| 2. | finland |
| --- | --- |

2.

finland

| 3. | finska |
| --- | --- |

3.

finska

| 4. | finskó |
| --- | --- |

4.

finskó

| 5. | finlândia |
| --- | --- |

5.

finlândia

| 6. | finlandia |
| --- | --- |

6.

finlandia

| 7. | finlandja |
| --- | --- |

7.

finlandja

| 8. | finnország |
| --- | --- |

8.

finnország

| 9. | suomija |
| --- | --- |

9.

suomija

| 10. | somija |
| --- | --- |

10.

somija

| 11. | finlande |
| --- | --- |

11.

finlande

| 12. | φινλανδία |
| --- | --- |

12.

φινλανδία

| 13. | soomi |
| --- | --- |

13.

soomi

| 14. | finnland |
| --- | --- |

14.

finnland

| 15. | finsko |
| --- | --- |

15.

finsko

FRANKRIKE

| 1. | francia |
| --- | --- |

1.

francia

| 2. | francie |
| --- | --- |

2.

francie

| 3. | frankrig |
| --- | --- |

3.

frankrig

| 4. | frankreich |
| --- | --- |

4.

frankreich

| 5. | prantsusmaa |
| --- | --- |

5.

prantsusmaa

| 6. | γαλλια |
| --- | --- |

6.

γαλλια

| 7. | gallia |
| --- | --- |

7.

gallia

| 8. | france |
| --- | --- |

8.

france

| 9. | france |
| --- | --- |

9.

france

| 10. | francia |
| --- | --- |

10.

francia

| 11. | francija |
| --- | --- |

11.

francija

| 12. | prancūzija |
| --- | --- |

12.

prancūzija

| 13. | prancuzija |
| --- | --- |

13.

prancuzija

| 14. | franciaország |
| --- | --- |

14.

franciaország

| 15. | franciaorszag |
| --- | --- |

15.

franciaorszag

| 16. | franza |
| --- | --- |

16.

franza

| 17. | frankrijk |
| --- | --- |

17.

frankrijk

| 18. | francja |
| --- | --- |

18.

francja

| 19. | frança |
| --- | --- |

19.

frança

| 20. | francúzsko |
| --- | --- |

20.

francúzsko

| 21. | francuzsko |
| --- | --- |

21.

francuzsko

| 22. | francija |
| --- | --- |

22.

francija

| 23. | ranska |
| --- | --- |

23.

ranska

| 24. | frankrike |
| --- | --- |

24.

frankrike

| 25. | französischerepublik |
| --- | --- |

25.

französischerepublik

| 26. | französische-republik |
| --- | --- |

26.

französische-republik

| 27. | französische_republik |
| --- | --- |

27.

französische_republik

| 28. | franzosischerepublik |
| --- | --- |

28.

franzosischerepublik

| 29. | franzosische-republik |
| --- | --- |

29.

franzosische-republik

| 30. | franzosische_republik |
| --- | --- |

30.

franzosische_republik

| 31. | franzoesischerepublik |
| --- | --- |

31.

franzoesischerepublik

| 32. | franzoesische-republik |
| --- | --- |

32.

franzoesische-republik

| 33. | franzoesische_republik |
| --- | --- |

33.

franzoesische_republik

| 34. | frenchrepublic |
| --- | --- |

34.

frenchrepublic

| 35. | french-republic |
| --- | --- |

35.

french-republic

| 36. | french_republic |
| --- | --- |

36.

french_republic

| 37. | republiquefrançaise |
| --- | --- |

37.

republiquefrançaise

| 38. | republique-française |
| --- | --- |

38.

republique-française

| 39. | republique_française |
| --- | --- |

39.

republique_française

| 40. | républiquefrançaise |
| --- | --- |

40.

républiquefrançaise

| 41. | république-française |
| --- | --- |

41.

république-française

| 42. | république_française |
| --- | --- |

42.

république_française

| 43. | republiquefrancaise |
| --- | --- |

43.

republiquefrancaise

| 44. | republique-francaise |
| --- | --- |

44.

republique-francaise

| 45. | republique_francaise |
| --- | --- |

45.

republique_francaise

| 46. | républiquefrancaise |
| --- | --- |

46.

républiquefrancaise

| 47. | république-francaise |
| --- | --- |

47.

république-francaise

| 48. | république_francaise |
| --- | --- |

48.

république_francaise

| 49. | alsace |
| --- | --- |

49.

alsace

| 50. | auvergne |
| --- | --- |

50.

auvergne

| 51. | aquitaine |
| --- | --- |

51.

aquitaine

| 52. | basse-normandie |
| --- | --- |

52.

basse-normandie

| 53. | bassenormandie |
| --- | --- |

53.

bassenormandie

| 54. | bourgogne |
| --- | --- |

54.

bourgogne

| 55. | bretagne |
| --- | --- |

55.

bretagne

| 56. | centre |
| --- | --- |

56.

centre

| 57. | champagne-ardenne |
| --- | --- |

57.

champagne-ardenne

| 58. | champagneardenne |
| --- | --- |

58.

champagneardenne

| 59. | corse |
| --- | --- |

59.

corse

| 60. | franche-comte |
| --- | --- |

60.

franche-comte

| 61. | franche-comté |
| --- | --- |

61.

franche-comté

| 62. | franchecomte |
| --- | --- |

62.

franchecomte

| 63. | franchecomté |
| --- | --- |

63.

franchecomté

| 64. | haute-normandie |
| --- | --- |

64.

haute-normandie

| 65. | hautenormandie |
| --- | --- |

65.

hautenormandie

| 66. | ile-de-France |
| --- | --- |

66.

ile-de-France

| 67. | île-de-France |
| --- | --- |

67.

île-de-France

| 68. | iledeFrance |
| --- | --- |

68.

iledeFrance

| 69. | îledeFrance |
| --- | --- |

69.

îledeFrance

| 70. | languedoc-roussillon |
| --- | --- |

70.

languedoc-roussillon

| 71. | languedocroussillon |
| --- | --- |

71.

languedocroussillon

| 72. | limousin |
| --- | --- |

72.

limousin

| 73. | lorraine |
| --- | --- |

73.

lorraine

| 74. | midi-pyrenees |
| --- | --- |

74.

midi-pyrenees

| 75. | midi-pyrénées |
| --- | --- |

75.

midi-pyrénées

| 76. | midipyrenees |
| --- | --- |

76.

midipyrenees

| 77. | midipyrénées |
| --- | --- |

77.

midipyrénées

| 78. | nord-pas-de-calais |
| --- | --- |

78.

nord-pas-de-calais

| 79. | nordpasdecalais |
| --- | --- |

79.

nordpasdecalais

| 80. | paysdelaloire |
| --- | --- |

80.

paysdelaloire

| 81. | pays-de-la-loire |
| --- | --- |

81.

pays-de-la-loire

| 82. | picardie |
| --- | --- |

82.

picardie

| 83. | poitou-charentes |
| --- | --- |

83.

poitou-charentes

| 84. | poitoucharentes |
| --- | --- |

84.

poitoucharentes

| 85. | provence-alpes-cote-d-azur |
| --- | --- |

85.

provence-alpes-cote-d-azur

| 86. | provence-alpes-côte-d-azur |
| --- | --- |

86.

provence-alpes-côte-d-azur

| 87. | provencealpescotedazur |
| --- | --- |

87.

provencealpescotedazur

| 88. | provencealpescôtedazur |
| --- | --- |

88.

provencealpescôtedazur

| 89. | rhone-alpes |
| --- | --- |

89.

rhone-alpes

| 90. | rhône-alpes |
| --- | --- |

90.

rhône-alpes

| 91. | rhonealpes |
| --- | --- |

91.

rhonealpes

| 92. | rhônealpes |
| --- | --- |

92.

rhônealpes

| 93. | guadeloupe |
| --- | --- |

93.

guadeloupe

| 94. | guyane |
| --- | --- |

94.

guyane

| 95. | martinique |
| --- | --- |

95.

martinique

| 96. | reunion |
| --- | --- |

96.

reunion

| 97. | réunion |
| --- | --- |

97.

réunion

| 98. | mayotte |
| --- | --- |

98.

mayotte

| 99. | saint-pierre-et-miquelon |
| --- | --- |

99.

saint-pierre-et-miquelon

| 100. | saintpierreetmiquelon |
| --- | --- |

100.

saintpierreetmiquelon

| 101. | polynesie-française |
| --- | --- |

101.

polynesie-française

| 102. | polynésie-française |
| --- | --- |

102.

polynésie-française

| 103. | polynesie-francaise |
| --- | --- |

103.

polynesie-francaise

| 104. | polynésie-francaise |
| --- | --- |

104.

polynésie-francaise

| 105. | polynesiefrançaise |
| --- | --- |

105.

polynesiefrançaise

| 106. | polynésiefrançaise |
| --- | --- |

106.

polynésiefrançaise

| 107. | polynesiefrancaise |
| --- | --- |

107.

polynesiefrancaise

| 108. | polynésiefrancaise |
| --- | --- |

108.

polynésiefrancaise

| 109. | nouvelle-caledonie |
| --- | --- |

109.

nouvelle-caledonie

| 110. | nouvelle-calédonie |
| --- | --- |

110.

nouvelle-calédonie

| 111. | nouvellecaledonie |
| --- | --- |

111.

nouvellecaledonie

| 112. | nouvellecalédonie |
| --- | --- |

112.

nouvellecalédonie

| 113. | wallis-et-futuna |
| --- | --- |

113.

wallis-et-futuna

| 114. | wallisetfutuna |
| --- | --- |

114.

wallisetfutuna

| 115. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

115.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 116. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

116.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 117. | terresaustralesetantarctiquesfrançaises |
| --- | --- |

117.

terresaustralesetantarctiquesfrançaises

| 118. | terresaustralesetantarctique-françaises |
| --- | --- |

118.

terresaustralesetantarctique-françaises

| 119. | saint-barthélémy |
| --- | --- |

119.

saint-barthélémy

| 120. | saintbarthélémy |
| --- | --- |

120.

saintbarthélémy

| 121. | saint-barthelemy |
| --- | --- |

121.

saint-barthelemy

| 122. | saintbarthelemy |
| --- | --- |

122.

saintbarthelemy

| 123. | saint-martin |
| --- | --- |

123.

saint-martin

| 124. | saintmartin |
| --- | --- |

124.

saintmartin

TYSKLAND

| 1. | deutschland |
| --- | --- |

1.

deutschland

| 2. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

2.

federalrepublicofgermany

| 3. | bundesrepublik-deutschland |
| --- | --- |

3.

bundesrepublik-deutschland

| 4. | bundesrepublikdeutschland |
| --- | --- |

4.

bundesrepublikdeutschland

| 5. | allemagne |
| --- | --- |

5.

allemagne

| 6. | republiquefederaled'allemagne |
| --- | --- |

6.

republiquefederaled'allemagne

| 7. | alemanna |
| --- | --- |

7.

alemanna

| 8. | repúblicafederaldealemania |
| --- | --- |

8.

repúblicafederaldealemania

| 9. | germania |
| --- | --- |

9.

germania

| 10. | repubblicafederaledigermania |
| --- | --- |

10.

repubblicafederaledigermania

| 11. | germany |
| --- | --- |

11.

germany

| 12. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

12.

federalrepublicofgermany

| 13. | tyskland |
| --- | --- |

13.

tyskland

| 14. | forbundsrepublikkentyskland |
| --- | --- |

14.

forbundsrepublikkentyskland

| 15. | duitsland |
| --- | --- |

15.

duitsland

| 16. | bondsrepubliekduitsland |
| --- | --- |

16.

bondsrepubliekduitsland

| 17. | nemecko |
| --- | --- |

17.

nemecko

| 18. | spolkovárepublikanemecko |
| --- | --- |

18.

spolkovárepublikanemecko

| 19. | alemanha |
| --- | --- |

19.

alemanha

| 20. | republicafederaldaalemanha |
| --- | --- |

20.

republicafederaldaalemanha

| 21. | niemczech |
| --- | --- |

21.

niemczech

| 22. | republikafederalnaniemiec |
| --- | --- |

22.

republikafederalnaniemiec

| 23. | németország |
| --- | --- |

23.

németország

| 24. | németországiszövetségiköztársaság |
| --- | --- |

24.

németországiszövetségiköztársaság

| 25. | vokietijos |
| --- | --- |

25.

vokietijos

| 26. | vokietijosfederacinerespublika |
| --- | --- |

26.

vokietijosfederacinerespublika

| 27. | vacija |
| --- | --- |

27.

vacija

| 28. | vacijasfederativarepublika |
| --- | --- |

28.

vacijasfederativarepublika

| 29. | däitschland |
| --- | --- |

29.

däitschland

| 30. | bundesrepublikdäitschland |
| --- | --- |

30.

bundesrepublikdäitschland

| 31. | germanja |
| --- | --- |

31.

germanja

| 32. | repubblikafederalitagermanja |
| --- | --- |

32.

repubblikafederalitagermanja

| 33. | gearmaine |
| --- | --- |

33.

gearmaine

| 34. | poblachtchnaidhmenagearmaine |
| --- | --- |

34.

poblachtchnaidhmenagearmaine

| 35. | saksamaa |
| --- | --- |

35.

saksamaa

| 36. | saksamaaliitvabariik |
| --- | --- |

36.

saksamaaliitvabariik

| 37. | nemcija |
| --- | --- |

37.

nemcija

| 38. | zweznarepublikanemcija |
| --- | --- |

38.

zweznarepublikanemcija

| 39. | γερμανία |
| --- | --- |

39.

γερμανία

| 40. | saksa |
| --- | --- |

40.

saksa

| 41. | saksanliittotasavalta |
| --- | --- |

41.

saksanliittotasavalta

| 42. | Baden-Württemberg |
| --- | --- |

42.

Baden-Württemberg

| 43. | Bavaria |
| --- | --- |

43.

Bavaria

| 44. | Bayern |
| --- | --- |

44.

Bayern

| 45. | Berlin |
| --- | --- |

45.

Berlin

| 46. | Brandenburg |
| --- | --- |

46.

Brandenburg

| 47. | Bremen |
| --- | --- |

47.

Bremen

| 48. | Hamburg |
| --- | --- |

48.

Hamburg

| 49. | Hessen |
| --- | --- |

49.

Hessen

| 50. | Lower-Saxony |
| --- | --- |

50.

Lower-Saxony

| 51. | Mecklenburg-Western-Pomerania |
| --- | --- |

51.

Mecklenburg-Western-Pomerania

| 52. | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

52.

Mecklenburg-Vorpommern

| 53. | niedersachsen |
| --- | --- |

53.

niedersachsen

| 54. | nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

54.

nordrhein-Westfalen

| 55. | northrhine-Westphalia |
| --- | --- |

55.

northrhine-Westphalia

| 56. | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

56.

Rheinland-Pfalz

| 57. | Rhineland-Palatinate |
| --- | --- |

57.

Rhineland-Palatinate

| 58. | Saarland |
| --- | --- |

58.

Saarland

| 59. | Sachsen |
| --- | --- |

59.

Sachsen

| 60. | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

60.

Sachsen-Anhalt

| 61. | Saxony |
| --- | --- |

61.

Saxony

| 62. | Saxony-Anhalt |
| --- | --- |

62.

Saxony-Anhalt

| 63. | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

63.

Schleswig-Holstein

| 64. | Thüringen |
| --- | --- |

64.

Thüringen

| 65. | Thuringia |
| --- | --- |

65.

Thuringia

| 66. | Baden-Wuerttemberg |
| --- | --- |

66.

Baden-Wuerttemberg

| 67. | bade-wurtemberg |
| --- | --- |

67.

bade-wurtemberg

| 68. | le-bade-wurtemberg |
| --- | --- |

68.

le-bade-wurtemberg

| 69. | Baden-Wurttemberg |
| --- | --- |

69.

Baden-Wurttemberg

| 70. | BadenWürttemberg |
| --- | --- |

70.

BadenWürttemberg

| 71. | BadenWuerttemberg |
| --- | --- |

71.

BadenWuerttemberg

| 72. | badewurtemberg |
| --- | --- |

72.

badewurtemberg

| 73. | lebadewurtemberg |
| --- | --- |

73.

lebadewurtemberg

| 74. | BadenWurttemberg |
| --- | --- |

74.

BadenWurttemberg

| 75. | Baviera |
| --- | --- |

75.

Baviera

| 76. | Bavière |
| --- | --- |

76.

Bavière

| 77. | Freistaat-Bayern |
| --- | --- |

77.

Freistaat-Bayern

| 78. | FreistaatBayern |
| --- | --- |

78.

FreistaatBayern

| 79. | Free-State-of-Bavaria |
| --- | --- |

79.

Free-State-of-Bavaria

| 80. | Stato-Libero-di-Baviera |
| --- | --- |

80.

Stato-Libero-di-Baviera

| 81. | Etat-Libre-Bavière |
| --- | --- |

81.

Etat-Libre-Bavière

| 82. | Brandebourg |
| --- | --- |

82.

Brandebourg

| 83. | Brandeburgo |
| --- | --- |

83.

Brandeburgo

| 84. | Brandenburgii |
| --- | --- |

84.

Brandenburgii

| 85. | freieundhansestadthamburg |
| --- | --- |

85.

freieundhansestadthamburg

| 86. | freie-und-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

86.

freie-und-hansestadt-hamburg

| 87. | freiehansestadthamburg |
| --- | --- |

87.

freiehansestadthamburg

| 88. | freie-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

88.

freie-hansestadt-hamburg

| 89. | hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

89.

hansestadt-hamburg

| 90. | hansestadthamburg |
| --- | --- |

90.

hansestadthamburg

| 91. | stadthamburg |
| --- | --- |

91.

stadthamburg

| 92. | stadt-hamburg |
| --- | --- |

92.

stadt-hamburg

| 93. | hamburg-stadt |
| --- | --- |

93.

hamburg-stadt

| 94. | hamburg |
| --- | --- |

94.

hamburg

| 95. | landhamburg |
| --- | --- |

95.

landhamburg

| 96. | land-hamburg |
| --- | --- |

96.

land-hamburg

| 97. | hamburku |
| --- | --- |

97.

hamburku

| 98. | hampuriin |
| --- | --- |

98.

hampuriin

| 99. | hamborg |
| --- | --- |

99.

hamborg

| 100. | hamburgo |
| --- | --- |

100.

hamburgo

| 101. | hambourg |
| --- | --- |

101.

hambourg

| 102. | amburgo |
| --- | --- |

102.

amburgo

| 103. | hamburgu |
| --- | --- |

103.

hamburgu

| 104. | hanbao |
| --- | --- |

104.

hanbao

| 105. | hamburuku |
| --- | --- |

105.

hamburuku

| 106. | hamburk |
| --- | --- |

106.

hamburk

| 107. | hesse |
| --- | --- |

107.

hesse

| 108. | hassia |
| --- | --- |

108.

hassia

| 109. | nordrheinwestfalen |
| --- | --- |

109.

nordrheinwestfalen

| 110. | northrhinewestphalia |
| --- | --- |

110.

northrhinewestphalia

| 111. | northrhine-westfalia |
| --- | --- |

111.

northrhine-westfalia

| 112. | northrhinewestfalia |
| --- | --- |

112.

northrhinewestfalia

| 113. | rhenanie-du-nord-westphalie |
| --- | --- |

113.

rhenanie-du-nord-westphalie

| 114. | rhenaniedunordwestphalie |
| --- | --- |

114.

rhenaniedunordwestphalie

| 115. | lasaxe |
| --- | --- |

115.

lasaxe

| 116. | sachsen |
| --- | --- |

116.

sachsen

| 117. | sajonia |
| --- | --- |

117.

sajonia

| 118. | sajónia |
| --- | --- |

118.

sajónia

| 119. | saksen |
| --- | --- |

119.

saksen

| 120. | saksimaa |
| --- | --- |

120.

saksimaa

| 121. | saksio |
| --- | --- |

121.

saksio

| 122. | saksonia |
| --- | --- |

122.

saksonia

| 123. | saksonijos |
| --- | --- |

123.

saksonijos

| 124. | saška |
| --- | --- |

124.

saška

| 125. | saska |
| --- | --- |

125.

saska

| 126. | sasko |
| --- | --- |

126.

sasko

| 127. | sassonia |
| --- | --- |

127.

sassonia

| 128. | saxe |
| --- | --- |

128.

saxe

| 129. | saxonia |
| --- | --- |

129.

saxonia

| 130. | saxónia |
| --- | --- |

130.

saxónia

| 131. | szászország |
| --- | --- |

131.

szászország

| 132. | szaszorszag |
| --- | --- |

132.

szaszorszag

| 133. | Σαξωνία |
| --- | --- |

133.

Σαξωνία

| 134. | саксония |
| --- | --- |

134.

саксония

| 135. | freistaat-sachsen |
| --- | --- |

135.

freistaat-sachsen

| 136. | sorben |
| --- | --- |

136.

sorben

| 137. | serbja |
| --- | --- |

137.

serbja

| 138. | Sorben-Wenden |
| --- | --- |

138.

Sorben-Wenden

| 139. | Wenden |
| --- | --- |

139.

Wenden

| 140. | lausitzer-sorben |
| --- | --- |

140.

lausitzer-sorben

| 141. | domowina |
| --- | --- |

141.

domowina

GREKLAND

| 1. | Grecia |
| --- | --- |

1.

Grecia

| 2. | Graekenland |
| --- | --- |

2.

Graekenland

| 3. | Griechenland |
| --- | --- |

3.

Griechenland

| 4. | Hellas |
| --- | --- |

4.

Hellas

| 5. | Greece |
| --- | --- |

5.

Greece

| 6. | Grece |
| --- | --- |

6.

Grece

| 7. | Grecia |
| --- | --- |

7.

Grecia

| 8. | Griekenland |
| --- | --- |

8.

Griekenland

| 9. | Grecia |
| --- | --- |

9.

Grecia

| 10. | Kreikka |
| --- | --- |

10.

Kreikka

| 11. | Grekland |
| --- | --- |

11.

Grekland

| 12. | Recko |
| --- | --- |

12.

Recko

| 13. | Kreeka |
| --- | --- |

13.

Kreeka

| 14. | Graecia |
| --- | --- |

14.

Graecia

| 15. | Graikija |
| --- | --- |

15.

Graikija

| 16. | Gorogorszag |
| --- | --- |

16.

Gorogorszag

| 17. | Grecja |
| --- | --- |

17.

Grecja

| 18. | Grecja |
| --- | --- |

18.

Grecja

| 19. | Grecko |
| --- | --- |

19.

Grecko

| 20. | Grcija |
| --- | --- |

20.

Grcija

UNGERN

| 1. | magyarkoztarsasag |
| --- | --- |

1.

magyarkoztarsasag

| 2. | republicofhungary |
| --- | --- |

2.

republicofhungary

| 3. | republiquedehongrie |
| --- | --- |

3.

republiquedehongrie

| 4. | republikungarn |
| --- | --- |

4.

republikungarn

| 5. | republicadehungria |
| --- | --- |

5.

republicadehungria

| 6. | repubblicadiungheria |
| --- | --- |

6.

repubblicadiungheria

| 7. | republicadahungria |
| --- | --- |

7.

republicadahungria

| 8. | ungerskarepubliken |
| --- | --- |

8.

ungerskarepubliken

| 9. | unkarintasavalta |
| --- | --- |

9.

unkarintasavalta

| 10. | denungarskerepublik |
| --- | --- |

10.

denungarskerepublik

| 11. | derepublikhongarije |
| --- | --- |

11.

derepublikhongarije

| 12. | republikawegierska |
| --- | --- |

12.

republikawegierska

| 13. | ungarivabariik |
| --- | --- |

13.

ungarivabariik

| 14. | ungarijasrepublika |
| --- | --- |

14.

ungarijasrepublika

| 15. | vengrijosrespublika |
| --- | --- |

15.

vengrijosrespublika

| 16. | magyarorszag |
| --- | --- |

16.

magyarorszag

| 17. | hungary |
| --- | --- |

17.

hungary

| 18. | hongrie |
| --- | --- |

18.

hongrie

| 19. | ungarn |
| --- | --- |

19.

ungarn

| 20. | hungria |
| --- | --- |

20.

hungria

| 21. | ungheria |
| --- | --- |

21.

ungheria

| 22. | ungern |
| --- | --- |

22.

ungern

| 23. | unkari |
| --- | --- |

23.

unkari

| 24. | hongarije |
| --- | --- |

24.

hongarije

| 25. | wegry |
| --- | --- |

25.

wegry

| 26. | madarsko |
| --- | --- |

26.

madarsko

| 27. | ungari |
| --- | --- |

27.

ungari

| 28. | ungarija |
| --- | --- |

28.

ungarija

| 29. | vengrija |
| --- | --- |

29.

vengrija

| 30. | magyarköztársaság |
| --- | --- |

30.

magyarköztársaság

| 31. | magyarország |
| --- | --- |

31.

magyarország

| 32. | madarskarepublika |
| --- | --- |

32.

madarskarepublika

| 33. | republikamadzarska |
| --- | --- |

33.

republikamadzarska

| 34. | madzarsko |
| --- | --- |

34.

madzarsko

| 35. | ουγγαρια |
| --- | --- |

35.

ουγγαρια

| 36. | ουγρικιδεμοκρατια |
| --- | --- |

36.

ουγρικιδεμοκρατια

| 37. | nyugatdunántúl |
| --- | --- |

37.

nyugatdunántúl

| 38. | középdunántúl |
| --- | --- |

38.

középdunántúl

| 39. | déldunántúl |
| --- | --- |

39.

déldunántúl

| 40. | középmagyarország |
| --- | --- |

40.

középmagyarország

| 41. | északmagyarország |
| --- | --- |

41.

északmagyarország

| 42. | északalföld |
| --- | --- |

42.

északalföld

| 43. | délalföld |
| --- | --- |

43.

délalföld

| 44. | nyugatdunantul |
| --- | --- |

44.

nyugatdunantul

| 45. | kozepdunantul |
| --- | --- |

45.

kozepdunantul

| 46. | deldunantul |
| --- | --- |

46.

deldunantul

| 47. | kozepmagyarorszag |
| --- | --- |

47.

kozepmagyarorszag

| 48. | eszakmagyarorszag |
| --- | --- |

48.

eszakmagyarorszag

| 49. | eszakalfold |
| --- | --- |

49.

eszakalfold

| 50. | delalfold |
| --- | --- |

50.

delalfold

IRLAND

| 1. | irlanda |
| --- | --- |

1.

irlanda

| 2. | irsko |
| --- | --- |

2.

irsko

| 3. | irland |
| --- | --- |

3.

irland

| 4. | iirimaa |
| --- | --- |

4.

iirimaa

| 5. | ireland |
| --- | --- |

5.

ireland

| 6. | irlande |
| --- | --- |

6.

irlande

| 7. | irlanda |
| --- | --- |

7.

irlanda

| 8. | Īrija |
| --- | --- |

8.

Īrija

| 9. | Airija |
| --- | --- |

9.

Airija

| 10. | Írország |
| --- | --- |

10.

Írország

| 11. | L-Irlanda |
| --- | --- |

11.

L-Irlanda

| 12. | iρλανδία |
| --- | --- |

12.

iρλανδία

| 13. | ierland |
| --- | --- |

13.

ierland

| 14. | irlandia |
| --- | --- |

14.

irlandia

| 15. | Írsko |
| --- | --- |

15.

Írsko

| 16. | irska |
| --- | --- |

16.

irska

| 17. | irlanti |
| --- | --- |

17.

irlanti

| 18. | irland |
| --- | --- |

18.

irland

| 19. | .irlande |
| --- | --- |

19.

.irlande

| 20. | Ιρλανδία |
| --- | --- |

20.

Ιρλανδία

| 21. | irlande |
| --- | --- |

21.

irlande

| 22. | republicofireland |
| --- | --- |

22.

republicofireland

| 23. | eire |
| --- | --- |

23.

eire

ITALIEN

| 1. | Repubblica-Italiana |
| --- | --- |

1.

Repubblica-Italiana

| 2. | RepubblicaItaliana |
| --- | --- |

2.

RepubblicaItaliana

| 3. | Italia |
| --- | --- |

3.

Italia

| 4. | Italy |
| --- | --- |

4.

Italy

| 5. | Italian |
| --- | --- |

5.

Italian

| 6. | Italien |
| --- | --- |

6.

Italien

| 7. | Italija |
| --- | --- |

7.

Italija

| 8. | Itália |
| --- | --- |

8.

Itália

| 9. | Italië |
| --- | --- |

9.

Italië

| 10. | Italien |
| --- | --- |

10.

Italien

| 11. | Itálie |
| --- | --- |

11.

Itálie

| 12. | Italie |
| --- | --- |

12.

Italie

| 13. | Olaszország |
| --- | --- |

13.

Olaszország

| 14. | Itālija |
| --- | --- |

14.

Itālija

| 15. | Włochy |
| --- | --- |

15.

Włochy

| 16. | Ιταλία |
| --- | --- |

16.

Ιταλία

| 17. | Italja |
| --- | --- |

17.

Italja

| 18. | Taliansko |
| --- | --- |

18.

Taliansko

| 19. | Itaalia |
| --- | --- |

19.

Itaalia

| 20. | Abruzzo |
| --- | --- |

20.

Abruzzo

| 21. | Basilicata |
| --- | --- |

21.

Basilicata

| 22. | Calabria |
| --- | --- |

22.

Calabria

| 23. | Campania |
| --- | --- |

23.

Campania

| 24. | Emilia-Romagna |
| --- | --- |

24.

Emilia-Romagna

| 25. | Friuli-VeneziaGiulia |
| --- | --- |

25.

Friuli-VeneziaGiulia

| 26. | Lazio |
| --- | --- |

26.

Lazio

| 27. | Liguria |
| --- | --- |

27.

Liguria

| 28. | Lombardia |
| --- | --- |

28.

Lombardia

| 29. | Marche |
| --- | --- |

29.

Marche

| 30. | Molise |
| --- | --- |

30.

Molise

| 31. | Piemonte |
| --- | --- |

31.

Piemonte

| 32. | Puglia |
| --- | --- |

32.

Puglia

| 33. | Sardegna |
| --- | --- |

33.

Sardegna

| 34. | Sicilia |
| --- | --- |

34.

Sicilia

| 35. | Toscana |
| --- | --- |

35.

Toscana

| 36. | Trentino-AltoAdige |
| --- | --- |

36.

Trentino-AltoAdige

| 37. | Umbria |
| --- | --- |

37.

Umbria

| 38. | Valled'Aosta |
| --- | --- |

38.

Valled'Aosta

| 39. | Veneto |
| --- | --- |

39.

Veneto

LETTLAND

| 1. | Λετονία |
| --- | --- |

1.

Λετονία

| 2. | Lettorszag |
| --- | --- |

2.

Lettorszag

| 3. | Latvja |
| --- | --- |

3.

Latvja

| 4. | Letland |
| --- | --- |

4.

Letland

| 5. | Lotwa |
| --- | --- |

5.

Lotwa

| 6. | Letonia |
| --- | --- |

6.

Letonia

| 7. | Lotyssko |
| --- | --- |

7.

Lotyssko

| 8. | Latvija |
| --- | --- |

8.

Latvija

| 9. | Lettland |
| --- | --- |

9.

Lettland

| 10. | Latvia |
| --- | --- |

10.

Latvia

| 11. | Lotyssko |
| --- | --- |

11.

Lotyssko

| 12. | Letland |
| --- | --- |

12.

Letland

| 13. | Lettland |
| --- | --- |

13.

Lettland

| 14. | Lati |
| --- | --- |

14.

Lati

| 15. | Letonia |
| --- | --- |

15.

Letonia

| 16. | Lettonie |
| --- | --- |

16.

Lettonie

| 17. | Lettonia |
| --- | --- |

17.

Lettonia

| 18. | Republicoflatvia |
| --- | --- |

18.

Republicoflatvia

| 19. | Latvijskajarespublika |
| --- | --- |

19.

Latvijskajarespublika

LITAUEN

| 1. | lietuva |
| --- | --- |

1.

lietuva

| 2. | leedu |
| --- | --- |

2.

leedu

| 3. | liettua |
| --- | --- |

3.

liettua

| 4. | litauen |
| --- | --- |

4.

litauen

| 5. | lithouania |
| --- | --- |

5.

lithouania

| 6. | lithuania |
| --- | --- |

6.

lithuania

| 7. | litouwen |
| --- | --- |

7.

litouwen

| 8. | lituania |
| --- | --- |

8.

lituania

| 9. | lituanie |
| --- | --- |

9.

lituanie

| 10. | litva |
| --- | --- |

10.

litva

| 11. | litván |
| --- | --- |

11.

litván

| 12. | litvania |
| --- | --- |

12.

litvania

| 13. | litvanya |
| --- | --- |

13.

litvanya

| 14. | litwa |
| --- | --- |

14.

litwa

| 15. | litwanja |
| --- | --- |

15.

litwanja

| 16. | liettuan |
| --- | --- |

16.

liettuan

| 17. | litevská |
| --- | --- |

17.

litevská

| 18. | lietuvas |
| --- | --- |

18.

lietuvas

| 19. | litwy |
| --- | --- |

19.

litwy

| 20. | litovska |
| --- | --- |

20.

litovska

| 21. | aukstaitija |
| --- | --- |

21.

aukstaitija

| 22. | zemaitija |
| --- | --- |

22.

zemaitija

| 23. | dzukija |
| --- | --- |

23.

dzukija

| 24. | suvalkija |
| --- | --- |

24.

suvalkija

| 25. | suduva |
| --- | --- |

25.

suduva

| 26. | lietuvos-respublika |
| --- | --- |

26.

lietuvos-respublika

| 27. | lietuvos_respublika |
| --- | --- |

27.

lietuvos_respublika

| 28. | lietuvosrespublika |
| --- | --- |

28.

lietuvosrespublika

| 29. | republic-of-lithuania |
| --- | --- |

29.

republic-of-lithuania

| 30. | republic_of_lithuania |
| --- | --- |

30.

republic_of_lithuania

| 31. | republiclithuania |
| --- | --- |

31.

republiclithuania

| 32. | republicoflithuania |
| --- | --- |

32.

republicoflithuania

| 33. | republique-de-lituanie |
| --- | --- |

33.

republique-de-lituanie

| 34. | republique_de_lituanie |
| --- | --- |

34.

republique_de_lituanie

| 35. | republiquelituanie |
| --- | --- |

35.

republiquelituanie

| 36. | republiquedelituanie |
| --- | --- |

36.

republiquedelituanie

| 37. | republica-de-lituania |
| --- | --- |

37.

republica-de-lituania

| 38. | republica_de_lituania |
| --- | --- |

38.

republica_de_lituania

| 39. | republicalituania |
| --- | --- |

39.

republicalituania

| 40. | republicadelituania |
| --- | --- |

40.

republicadelituania

| 41. | litovskajarespublika |
| --- | --- |

41.

litovskajarespublika

| 42. | litovskaja-respublika |
| --- | --- |

42.

litovskaja-respublika

| 43. | litovskaja_respublika |
| --- | --- |

43.

litovskaja_respublika

| 44. | litauensrepublik |
| --- | --- |

44.

litauensrepublik

| 45. | litauens-republik |
| --- | --- |

45.

litauens-republik

| 46. | litauens_republic |
| --- | --- |

46.

litauens_republic

| 47. | republiklitauen |
| --- | --- |

47.

republiklitauen

| 48. | republik-litauen |
| --- | --- |

48.

republik-litauen

| 49. | republic_litauen |
| --- | --- |

49.

republic_litauen

| 50. | δημοκρατιατησλιθουανιας |
| --- | --- |

50.

δημοκρατιατησλιθουανιας

| 51. | δημοκρατια-της-λιθουανιας |
| --- | --- |

51.

δημοκρατια-της-λιθουανιας

| 52. | δημοκρατια_της_λιθουανιας |
| --- | --- |

52.

δημοκρατια_της_λιθουανιας

| 53. | δημοκρατίατηςΛιθουανίας |
| --- | --- |

53.

δημοκρατίατηςΛιθουανίας

| 54. | δημοκρατία-της-Λιθουανίας |
| --- | --- |

54.

δημοκρατία-της-Λιθουανίας

| 55. | δημοκρατία_της_Λιθουανίας |
| --- | --- |

55.

δημοκρατία_της_Λιθουανίας

| 56. | repubblicadilituania |
| --- | --- |

56.

repubblicadilituania

| 57. | repubblica-di-lituania |
| --- | --- |

57.

repubblica-di-lituania

| 58. | repubblica_di_lituania |
| --- | --- |

58.

repubblica_di_lituania

| 59. | republieklitouwen |
| --- | --- |

59.

republieklitouwen

| 60. | republiek-litouwen |
| --- | --- |

60.

republiek-litouwen

| 61. | republiek_litouwen |
| --- | --- |

61.

republiek_litouwen

| 62. | republicadalituania |
| --- | --- |

62.

republicadalituania

| 63. | republica-da-lituania |
| --- | --- |

63.

republica-da-lituania

| 64. | republica_da_lituania |
| --- | --- |

64.

republica_da_lituania

| 65. | liettuantasavalta |
| --- | --- |

65.

liettuantasavalta

| 66. | liettuan-tasavalta |
| --- | --- |

66.

liettuan-tasavalta

| 67. | liettuan_tasavalta |
| --- | --- |

67.

liettuan_tasavalta

| 68. | republikenLitauen |
| --- | --- |

68.

republikenLitauen

| 69. | republiken-litauen |
| --- | --- |

69.

republiken-litauen

| 70. | republiken_litauen |
| --- | --- |

70.

republiken_litauen

| 71. | litevskárepublika |
| --- | --- |

71.

litevskárepublika

| 72. | litevská-republika |
| --- | --- |

72.

litevská-republika

| 73. | litevská_republika |
| --- | --- |

73.

litevská_republika

| 74. | leeduvabariik |
| --- | --- |

74.

leeduvabariik

| 75. | leedu-vabariik |
| --- | --- |

75.

leedu-vabariik

| 76. | leedu_vabariik |
| --- | --- |

76.

leedu_vabariik

| 77. | lietuvasrepublika |
| --- | --- |

77.

lietuvasrepublika

| 78. | lietuvas-republika |
| --- | --- |

78.

lietuvas-republika

| 79. | lietuvas_republika |
| --- | --- |

79.

lietuvas_republika

| 80. | litvánköztársaság |
| --- | --- |

80.

litvánköztársaság

| 81. | litván-köztársaság |
| --- | --- |

81.

litván-köztársaság

| 82. | litván_köztársaság |
| --- | --- |

82.

litván_köztársaság

| 83. | repubblikatallitwanja |
| --- | --- |

83.

repubblikatallitwanja

| 84. | repubblika-tal-litwanja |
| --- | --- |

84.

repubblika-tal-litwanja

| 85. | repubblika_tal_litwanja |
| --- | --- |

85.

repubblika_tal_litwanja

| 86. | republikalitwy |
| --- | --- |

86.

republikalitwy

| 87. | republika-litwy |
| --- | --- |

87.

republika-litwy

| 88. | republika_litwy |
| --- | --- |

88.

republika_litwy

| 89. | litovskarepublika |
| --- | --- |

89.

litovskarepublika

| 90. | litovska-republika |
| --- | --- |

90.

litovska-republika

| 91. | litovska_republika |
| --- | --- |

91.

litovska_republika

| 92. | republikalitva |
| --- | --- |

92.

republikalitva

| 93. | republika-litva |
| --- | --- |

93.

republika-litva

| 94. | republika_litva |
| --- | --- |

94.

republika_litva

LUXEMBURG

| 1. | luxembourg |
| --- | --- |

1.

luxembourg

| 2. | luxemburg |
| --- | --- |

2.

luxemburg

| 3. | letzebuerg |
| --- | --- |

3.

letzebuerg

MALTA

| 1. | malta |
| --- | --- |

1.

malta

| 2. | malte |
| --- | --- |

2.

malte

| 3. | melita |
| --- | --- |

3.

melita

| 4. | republicofmalta |
| --- | --- |

4.

republicofmalta

| 5. | republic-of-malta |
| --- | --- |

5.

republic-of-malta

| 6. | therepublicofmalta |
| --- | --- |

6.

therepublicofmalta

| 7. | the-republic-of-malta |
| --- | --- |

7.

the-republic-of-malta

| 8. | repubblikatamalta |
| --- | --- |

8.

repubblikatamalta

| 9. | repubblika-ta-malta |
| --- | --- |

9.

repubblika-ta-malta

| 10. | maltarepublic |
| --- | --- |

10.

maltarepublic

| 11. | maltarepubblika |
| --- | --- |

11.

maltarepubblika

| 12. | gozo |
| --- | --- |

12.

gozo

| 13. | ghawdex |
| --- | --- |

13.

ghawdex

NEDERLÄNDERNA

| 1. | nederland |
| --- | --- |

1.

nederland

| 2. | holland |
| --- | --- |

2.

holland

| 3. | thenetherlands |
| --- | --- |

3.

thenetherlands

| 4. | netherlands |
| --- | --- |

4.

netherlands

| 5. | lespaysbas |
| --- | --- |

5.

lespaysbas

| 6. | hollande |
| --- | --- |

6.

hollande

| 7. | dieniederlande |
| --- | --- |

7.

dieniederlande

| 8. | lospaisesbajos |
| --- | --- |

8.

lospaisesbajos

| 9. | holanda |
| --- | --- |

9.

holanda

POLEN

| 1. | rzeczpospolitapolska |
| --- | --- |

1.

rzeczpospolitapolska

| 2. | rzeczpospolita_polska |
| --- | --- |

2.

rzeczpospolita_polska

| 3. | rzeczpospolita-polska |
| --- | --- |

3.

rzeczpospolita-polska

| 4. | polska |
| --- | --- |

4.

polska

| 5. | polonia |
| --- | --- |

5.

polonia

| 6. | lenkija |
| --- | --- |

6.

lenkija

| 7. | poland |
| --- | --- |

7.

poland

| 8. | polen |
| --- | --- |

8.

polen

| 9. | pologne |
| --- | --- |

9.

pologne

| 10. | polsko |
| --- | --- |

10.

polsko

| 11. | poola |
| --- | --- |

11.

poola

| 12. | puola |
| --- | --- |

12.

puola

PORTUGAL

| 1. | republicaportuguesa |
| --- | --- |

1.

republicaportuguesa

| 2. | portugal |
| --- | --- |

2.

portugal

| 3. | portugália |
| --- | --- |

3.

portugália

| 4. | portugalia |
| --- | --- |

4.

portugalia

| 5. | portugali |
| --- | --- |

5.

portugali

| 6. | portugalska |
| --- | --- |

6.

portugalska

| 7. | portugalsko |
| --- | --- |

7.

portugalsko

| 8. | portogallo |
| --- | --- |

8.

portogallo

| 9. | portugalija |
| --- | --- |

9.

portugalija

| 10. | portekiz |
| --- | --- |

10.

portekiz

| 11. | πορτογαλία |
| --- | --- |

11.

πορτογαλία

| 12. | portugāle |
| --- | --- |

12.

portugāle

| 13. | aveiro |
| --- | --- |

13.

aveiro

| 14. | beja |
| --- | --- |

14.

beja

| 15. | braga |
| --- | --- |

15.

braga

| 16. | bragança |
| --- | --- |

16.

bragança

| 17. | castelobranco |
| --- | --- |

17.

castelobranco

| 18. | coimbra |
| --- | --- |

18.

coimbra

| 19. | evora |
| --- | --- |

19.

evora

| 20. | faro |
| --- | --- |

20.

faro

| 21. | guarda |
| --- | --- |

21.

guarda

| 22. | leiria |
| --- | --- |

22.

leiria

| 23. | lisboa |
| --- | --- |

23.

lisboa

| 24. | portalegre |
| --- | --- |

24.

portalegre

| 25. | porto |
| --- | --- |

25.

porto

| 26. | santarem |
| --- | --- |

26.

santarem

| 27. | setubal |
| --- | --- |

27.

setubal

| 28. | vianadocastelo |
| --- | --- |

28.

vianadocastelo

| 29. | viseu |
| --- | --- |

29.

viseu

| 30. | vilareal |
| --- | --- |

30.

vilareal

| 31. | madeira |
| --- | --- |

31.

madeira

| 32. | açores |
| --- | --- |

32.

açores

| 33. | alentejo |
| --- | --- |

33.

alentejo

| 34. | algarve |
| --- | --- |

34.

algarve

| 35. | altoalentejo |
| --- | --- |

35.

altoalentejo

| 36. | baixoalentejo |
| --- | --- |

36.

baixoalentejo

| 37. | beiraalta |
| --- | --- |

37.

beiraalta

| 38. | beirabaixa |
| --- | --- |

38.

beirabaixa

| 39. | beirainterior |
| --- | --- |

39.

beirainterior

| 40. | beiralitoral |
| --- | --- |

40.

beiralitoral

| 41. | beiratransmontana |
| --- | --- |

41.

beiratransmontana

| 42. | douro |
| --- | --- |

42.

douro

| 43. | dourolitoral |
| --- | --- |

43.

dourolitoral

| 44. | entredouroeminho |
| --- | --- |

44.

entredouroeminho

| 45. | estremadura |
| --- | --- |

45.

estremadura

| 46. | minho |
| --- | --- |

46.

minho

| 47. | ribatejo |
| --- | --- |

47.

ribatejo

| 48. | tras-os-montes-e-alto-douro |
| --- | --- |

48.

tras-os-montes-e-alto-douro

| 49. | acores |
| --- | --- |

49.

acores

SLOVAKIEN

| 1. | slowakische-republik |
| --- | --- |

1.

slowakische-republik

| 2. | republique-slovaque |
| --- | --- |

2.

republique-slovaque

| 3. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

3.

slovakiki-dimokratia

| 4. | slovenska-republika |
| --- | --- |

4.

slovenska-republika

| 5. | slovakiske-republik |
| --- | --- |

5.

slovakiske-republik

| 6. | slovaki-vabariik |
| --- | --- |

6.

slovaki-vabariik

| 7. | slovakian-tasavalta |
| --- | --- |

7.

slovakian-tasavalta

| 8. | slovakikidimokratia |
| --- | --- |

8.

slovakikidimokratia

| 9. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

9.

slovakiki-dimokratia

| 10. | szlovak-koztarsasag |
| --- | --- |

10.

szlovak-koztarsasag

| 11. | slovak-republic |
| --- | --- |

11.

slovak-republic

| 12. | repubblica-slovacca |
| --- | --- |

12.

repubblica-slovacca

| 13. | slovakijas-republika |
| --- | --- |

13.

slovakijas-republika

| 14. | slovakijos-respublika |
| --- | --- |

14.

slovakijos-respublika

| 15. | repubblika-slovakka |
| --- | --- |

15.

repubblika-slovakka

| 16. | slowaakse-republiek |
| --- | --- |

16.

slowaakse-republiek

| 17. | republika-slowacka |
| --- | --- |

17.

republika-slowacka

| 18. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

18.

republica-eslovaca

| 19. | slovaska-republika |
| --- | --- |

19.

slovaska-republika

| 20. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

20.

republica-eslovaca

| 21. | slovakiska-republiken |
| --- | --- |

21.

slovakiska-republiken

| 22. | σλοßακικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

22.

σλοßακικη-δημοκρατια

| 23. | slowakischerepublik |
| --- | --- |

23.

slowakischerepublik

| 24. | republiqueslovaque |
| --- | --- |

24.

republiqueslovaque

| 25. | slovenskarepublika |
| --- | --- |

25.

slovenskarepublika

| 26. | slovakiskerepublik |
| --- | --- |

26.

slovakiskerepublik

| 27. | slovakivabariik |
| --- | --- |

27.

slovakivabariik

| 28. | slovakiantasavalta |
| --- | --- |

28.

slovakiantasavalta

| 29. | szlovakkoztarsasag |
| --- | --- |

29.

szlovakkoztarsasag

| 30. | slovakrepublic |
| --- | --- |

30.

slovakrepublic

| 31. | repubblicaslovacca |
| --- | --- |

31.

repubblicaslovacca

| 32. | slovakijasrepublika |
| --- | --- |

32.

slovakijasrepublika

| 33. | slovakijosrespublika |
| --- | --- |

33.

slovakijosrespublika

| 34. | repubblikaslovakka |
| --- | --- |

34.

repubblikaslovakka

| 35. | slowaakserepubliek |
| --- | --- |

35.

slowaakserepubliek

| 36. | republikaslowacka |
| --- | --- |

36.

republikaslowacka

| 37. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

37.

republicaeslovaca

| 38. | slovaskarepublika |
| --- | --- |

38.

slovaskarepublika

| 39. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

39.

republicaeslovaca

| 40. | slovakiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

slovakiskarepubliken

| 41. | σλοßακικηδημοκρατια |
| --- | --- |

41.

σλοßακικηδημοκρατια

| 42. | slowakei |
| --- | --- |

42.

slowakei

| 43. | slovaquie |
| --- | --- |

43.

slovaquie

| 44. | slovakia |
| --- | --- |

44.

slovakia

| 45. | slovensko |
| --- | --- |

45.

slovensko

| 46. | slovakiet |
| --- | --- |

46.

slovakiet

| 47. | slovakkia |
| --- | --- |

47.

slovakkia

| 48. | szlovakia |
| --- | --- |

48.

szlovakia

| 49. | slovacchia |
| --- | --- |

49.

slovacchia

| 50. | slovakija |
| --- | --- |

50.

slovakija

| 51. | slowakije |
| --- | --- |

51.

slowakije

| 52. | slowacija |
| --- | --- |

52.

slowacija

| 53. | eslovaquia |
| --- | --- |

53.

eslovaquia

| 54. | slovaska |
| --- | --- |

54.

slovaska

| 55. | σλοßακικη |
| --- | --- |

55.

σλοßακικη

| 56. | slovakien |
| --- | --- |

56.

slovakien

| 57. | république-slovaque |
| --- | --- |

57.

république-slovaque

| 58. | slovenská-republika |
| --- | --- |

58.

slovenská-republika

| 59. | szlovák-köztársaság |
| --- | --- |

59.

szlovák-köztársaság

| 60. | slovākijos-respublika |
| --- | --- |

60.

slovākijos-respublika

| 61. | republika-słowacka |
| --- | --- |

61.

republika-słowacka

| 62. | república-eslovaca |
| --- | --- |

62.

república-eslovaca

| 63. | slovaška-republika |
| --- | --- |

63.

slovaška-republika

| 64. | slovačka-republika |
| --- | --- |

64.

slovačka-republika

| 65. | lýdveldid-slovakia |
| --- | --- |

65.

lýdveldid-slovakia

| 66. | républiqueslovaque |
| --- | --- |

66.

républiqueslovaque

| 67. | slovenskárepublika |
| --- | --- |

67.

slovenskárepublika

| 68. | szlovákköztársaság |
| --- | --- |

68.

szlovákköztársaság

| 69. | slovākijosrespublika |
| --- | --- |

69.

slovākijosrespublika

| 70. | republikasłowacka |
| --- | --- |

70.

republikasłowacka

| 71. | repúblicaeslovaca |
| --- | --- |

71.

repúblicaeslovaca

| 72. | slovaškarepublika |
| --- | --- |

72.

slovaškarepublika

| 73. | slovačkarepublika |
| --- | --- |

73.

slovačkarepublika

| 74. | lýdveldidslovakia |
| --- | --- |

74.

lýdveldidslovakia

| 75. | szlovákia |
| --- | --- |

75.

szlovákia

| 76. | slovākija |
| --- | --- |

76.

slovākija

| 77. | słowacija |
| --- | --- |

77.

słowacija

| 78. | slovaška |
| --- | --- |

78.

slovaška

| 79. | slovačka |
| --- | --- |

79.

slovačka

SLOVENIEN

| 1. | slovenija |
| --- | --- |

1.

slovenija

| 2. | slovenia |
| --- | --- |

2.

slovenia

| 3. | slowenien |
| --- | --- |

3.

slowenien

| 4. | slovenie |
| --- | --- |

4.

slovenie

| 5. | la-slovenie |
| --- | --- |

5.

la-slovenie

| 6. | laslovenie |
| --- | --- |

6.

laslovenie

| 7. | eslovenia |
| --- | --- |

7.

eslovenia

| 8. | republikaslovenija |
| --- | --- |

8.

republikaslovenija

| 9. | republika-slovenija |
| --- | --- |

9.

republika-slovenija

| 10. | republicofslovenia |
| --- | --- |

10.

republicofslovenia

| 11. | republic-of-slovenia |
| --- | --- |

11.

republic-of-slovenia

| 12. | szlovenia |
| --- | --- |

12.

szlovenia

| 13. | szlovenkoztarsasag |
| --- | --- |

13.

szlovenkoztarsasag

| 14. | szloven-koztarsasag |
| --- | --- |

14.

szloven-koztarsasag

| 15. | repubblicadislovenia |
| --- | --- |

15.

repubblicadislovenia

| 16. | repubblica-di-slovenia |
| --- | --- |

16.

repubblica-di-slovenia

SPANIEN

| 1. | españa |
| --- | --- |

1.

españa

| 2. | reinodeespana |
| --- | --- |

2.

reinodeespana

| 3. | reino-de-espana |
| --- | --- |

3.

reino-de-espana

| 4. | espagne |
| --- | --- |

4.

espagne

| 5. | espana |
| --- | --- |

5.

espana

| 6. | espanha |
| --- | --- |

6.

espanha

| 7. | espanja |
| --- | --- |

7.

espanja

| 8. | espanya |
| --- | --- |

8.

espanya

| 9. | hispaania |
| --- | --- |

9.

hispaania

| 10. | hiszpania |
| --- | --- |

10.

hiszpania

| 11. | ispanija |
| --- | --- |

11.

ispanija

| 12. | spagna |
| --- | --- |

12.

spagna

| 13. | spain |
| --- | --- |

13.

spain

| 14. | spanielsko |
| --- | --- |

14.

spanielsko

| 15. | spanien |
| --- | --- |

15.

spanien

| 16. | spanija |
| --- | --- |

16.

spanija

| 17. | spanje |
| --- | --- |

17.

spanje

| 18. | reinodeespaña |
| --- | --- |

18.

reinodeespaña

| 19. | reino-de-españa |
| --- | --- |

19.

reino-de-españa

| 20. | španielsko |
| --- | --- |

20.

španielsko

| 21. | spānija |
| --- | --- |

21.

spānija

| 22. | španija |
| --- | --- |

22.

španija

| 23. | španiělsko |
| --- | --- |

23.

španiělsko

| 24. | espainia |
| --- | --- |

24.

espainia

| 25. | ispania |
| --- | --- |

25.

ispania

| 26. | ισπανια |
| --- | --- |

26.

ισπανια

| 27. | andalucia |
| --- | --- |

27.

andalucia

| 28. | andalucía |
| --- | --- |

28.

andalucía

| 29. | andalousie |
| --- | --- |

29.

andalousie

| 30. | andalusia |
| --- | --- |

30.

andalusia

| 31. | andalusien |
| --- | --- |

31.

andalusien

| 32. | juntadeandalucia |
| --- | --- |

32.

juntadeandalucia

| 33. | juntadeandalucía |
| --- | --- |

33.

juntadeandalucía

| 34. | aragon |
| --- | --- |

34.

aragon

| 35. | aragón |
| --- | --- |

35.

aragón

| 36. | gobiernodearagon |
| --- | --- |

36.

gobiernodearagon

| 37. | gobiernoaragón |
| --- | --- |

37.

gobiernoaragón

| 38. | principadodeasturias |
| --- | --- |

38.

principadodeasturias

| 39. | principaudasturies |
| --- | --- |

39.

principaudasturies

| 40. | asturias |
| --- | --- |

40.

asturias

| 41. | asturies |
| --- | --- |

41.

asturies

| 42. | illesbalears |
| --- | --- |

42.

illesbalears

| 43. | islasbaleares |
| --- | --- |

43.

islasbaleares

| 44. | canarias |
| --- | --- |

44.

canarias

| 45. | gobiernodecanarias |
| --- | --- |

45.

gobiernodecanarias

| 46. | canaryisland |
| --- | --- |

46.

canaryisland

| 47. | kanarischeinseln |
| --- | --- |

47.

kanarischeinseln

| 48. | cantabria |
| --- | --- |

48.

cantabria

| 49. | gobiernodecantabria |
| --- | --- |

49.

gobiernodecantabria

| 50. | castillalamancha |
| --- | --- |

50.

castillalamancha

| 51. | castilla-lamancha |
| --- | --- |

51.

castilla-lamancha

| 52. | castillayleon |
| --- | --- |

52.

castillayleon

| 53. | castillayleón |
| --- | --- |

53.

castillayleón

| 54. | juntadecastillayleon |
| --- | --- |

54.

juntadecastillayleon

| 55. | juntadecastillayleón |
| --- | --- |

55.

juntadecastillayleón

| 56. | generalitatdecatalunya |
| --- | --- |

56.

generalitatdecatalunya

| 57. | generalitatdecataluña |
| --- | --- |

57.

generalitatdecataluña

| 58. | catalunya |
| --- | --- |

58.

catalunya

| 59. | cataluña |
| --- | --- |

59.

cataluña

| 60. | katalonien |
| --- | --- |

60.

katalonien

| 61. | catalonia |
| --- | --- |

61.

catalonia

| 62. | catalogna |
| --- | --- |

62.

catalogna

| 63. | catalogne |
| --- | --- |

63.

catalogne

| 64. | cataloniě |
| --- | --- |

64.

cataloniě

| 65. | katalonias |
| --- | --- |

65.

katalonias

| 66. | catalunha |
| --- | --- |

66.

catalunha

| 67. | kataloniens |
| --- | --- |

67.

kataloniens

| 68. | katalonian |
| --- | --- |

68.

katalonian

| 69. | catalonië |
| --- | --- |

69.

catalonië

| 70. | extremadura |
| --- | --- |

70.

extremadura

| 71. | comunidadautonomadeextremadura |
| --- | --- |

71.

comunidadautonomadeextremadura

| 72. | comunidadautónomadeextremadura |
| --- | --- |

72.

comunidadautónomadeextremadura

| 73. | xuntadegalicia |
| --- | --- |

73.

xuntadegalicia

| 74. | comunidadautonomadegalicia |
| --- | --- |

74.

comunidadautonomadegalicia

| 75. | comunidaautónomadegalicia |
| --- | --- |

75.

comunidaautónomadegalicia

| 76. | comunidadeautonomadegalicia |
| --- | --- |

76.

comunidadeautonomadegalicia

| 77. | comunidadeautónomadegalicia |
| --- | --- |

77.

comunidadeautónomadegalicia

| 78. | larioja |
| --- | --- |

78.

larioja

| 79. | gobiernodelarioja |
| --- | --- |

79.

gobiernodelarioja

| 80. | comunidadmadrid |
| --- | --- |

80.

comunidadmadrid

| 81. | madridregion |
| --- | --- |

81.

madridregion

| 82. | regionmadrid |
| --- | --- |

82.

regionmadrid

| 83. | madrid |
| --- | --- |

83.

madrid

| 84. | murciaregion |
| --- | --- |

84.

murciaregion

| 85. | murciaregión |
| --- | --- |

85.

murciaregión

| 86. | murciaregione |
| --- | --- |

86.

murciaregione

| 87. | murciaregiao |
| --- | --- |

87.

murciaregiao

| 88. | regiondemurcia |
| --- | --- |

88.

regiondemurcia

| 89. | regióndemurcia |
| --- | --- |

89.

regióndemurcia

| 90. | regionofmurcia |
| --- | --- |

90.

regionofmurcia

| 91. | regionvonmurcia |
| --- | --- |

91.

regionvonmurcia

| 92. | regionedimurcia |
| --- | --- |

92.

regionedimurcia

| 93. | regiaodomurcia |
| --- | --- |

93.

regiaodomurcia

| 94. | navarra |
| --- | --- |

94.

navarra

| 95. | nafarroa |
| --- | --- |

95.

nafarroa

| 96. | navarre |
| --- | --- |

96.

navarre

| 97. | navarracomunidadforal |
| --- | --- |

97.

navarracomunidadforal

| 98. | nafarroaforukomunitatea |
| --- | --- |

98.

nafarroaforukomunitatea

| 99. | nafarroaforuerkidegoa |
| --- | --- |

99.

nafarroaforuerkidegoa

| 100. | communauteforaledenavarre |
| --- | --- |

100.

communauteforaledenavarre

| 101. | communautéforaledenavarre |
| --- | --- |

101.

communautéforaledenavarre

| 102. | foralcommunityofnavarra |
| --- | --- |

102.

foralcommunityofnavarra

| 103. | paisvasco |
| --- | --- |

103.

paisvasco

| 104. | paísvasco |
| --- | --- |

104.

paísvasco

| 105. | euskadi |
| --- | --- |

105.

euskadi

| 106. | euskalherria |
| --- | --- |

106.

euskalherria

| 107. | paisbasc |
| --- | --- |

107.

paisbasc

| 108. | basquecountry |
| --- | --- |

108.

basquecountry

| 109. | paysbasque |
| --- | --- |

109.

paysbasque

| 110. | paesebasco |
| --- | --- |

110.

paesebasco

| 111. | baskenland |
| --- | --- |

111.

baskenland

| 112. | paisbasco |
| --- | --- |

112.

paisbasco

| 113. | χώρατωνβάσκων |
| --- | --- |

113.

χώρατωνβάσκων

| 114. | gobiernovasco |
| --- | --- |

114.

gobiernovasco

| 115. | euskojaurlaritza |
| --- | --- |

115.

euskojaurlaritza

| 116. | governbasc |
| --- | --- |

116.

governbasc

| 117. | basquegovernment |
| --- | --- |

117.

basquegovernment

| 118. | gouvernementbasque |
| --- | --- |

118.

gouvernementbasque

| 119. | governobasco |
| --- | --- |

119.

governobasco

| 120. | baskischeregierung |
| --- | --- |

120.

baskischeregierung

| 121. | baskitschebestuur |
| --- | --- |

121.

baskitschebestuur

| 122. | κυβέρνησητωνβάσκων |
| --- | --- |

122.

κυβέρνησητωνβάσκων

| 123. | comunidad-valenciana |
| --- | --- |

123.

comunidad-valenciana

| 124. | comunidadvalenciana |
| --- | --- |

124.

comunidadvalenciana

| 125. | comunitat-valenciana |
| --- | --- |

125.

comunitat-valenciana

| 126. | comunitatvalenciana |
| --- | --- |

126.

comunitatvalenciana

| 127. | ceuta |
| --- | --- |

127.

ceuta

| 128. | gobiernoceuta |
| --- | --- |

128.

gobiernoceuta

| 129. | melilla |
| --- | --- |

129.

melilla

| 130. | gobiernomelilla |
| --- | --- |

130.

gobiernomelilla

SVERIGE

| 1. | suecia |
| --- | --- |

1.

suecia

| 2. | reinodesuecia |
| --- | --- |

2.

reinodesuecia

| 3. | sverige |
| --- | --- |

3.

sverige

| 4. | kongerietsverige |
| --- | --- |

4.

kongerietsverige

| 5. | schweden |
| --- | --- |

5.

schweden

| 6. | königreichschweden |
| --- | --- |

6.

königreichschweden

| 7. | konigreichschweden |
| --- | --- |

7.

konigreichschweden

| 8. | σουηδία |
| --- | --- |

8.

σουηδία

| 9. | ΒασίλειοτηςΣουηδίας |
| --- | --- |

9.

ΒασίλειοτηςΣουηδίας

| 10. | sweden |
| --- | --- |

10.

sweden

| 11. | kingdomofsweden |
| --- | --- |

11.

kingdomofsweden

| 12. | suède |
| --- | --- |

12.

suède

| 13. | suede |
| --- | --- |

13.

suede

| 14. | royaumedesuède |
| --- | --- |

14.

royaumedesuède

| 15. | royaumedesuede |
| --- | --- |

15.

royaumedesuede

| 16. | svezia |
| --- | --- |

16.

svezia

| 17. | regnodisvezia |
| --- | --- |

17.

regnodisvezia

| 18. | zweden |
| --- | --- |

18.

zweden

| 19. | koninkrijkzweden |
| --- | --- |

19.

koninkrijkzweden

| 20. | suécia |
| --- | --- |

20.

suécia

| 21. | reinodasuécia |
| --- | --- |

21.

reinodasuécia

| 22. | reinodasuecia |
| --- | --- |

22.

reinodasuecia

| 23. | ruotsi |
| --- | --- |

23.

ruotsi

| 24. | ruotsinkuningaskunta |
| --- | --- |

24.

ruotsinkuningaskunta

| 25. | konungariketsverige |
| --- | --- |

25.

konungariketsverige

| 26. | švédsko |
| --- | --- |

26.

švédsko

| 27. | rootsi |
| --- | --- |

27.

rootsi

| 28. | svedija |
| --- | --- |

28.

svedija

| 29. | svédorszag |
| --- | --- |

29.

svédorszag

| 30. | svedorszag |
| --- | --- |

30.

svedorszag

| 31. | l-isvezja |
| --- | --- |

31.

l-isvezja

| 32. | szweja |
| --- | --- |

32.

szweja

| 33. | švedska |
| --- | --- |

33.

švedska

| 34. | svedska |
| --- | --- |

34.

svedska

FÖRENADE KUNGARIKET

| 1. | unitedkingdom |
| --- | --- |

1.

unitedkingdom

| 2. | united-kingdom |
| --- | --- |

2.

united-kingdom

| 3. | united_kingdom |
| --- | --- |

3.

united_kingdom

| 4. | greatbritain |
| --- | --- |

4.

greatbritain

| 5. | great-britain |
| --- | --- |

5.

great-britain

| 6. | great_britain |
| --- | --- |

6.

great_britain

| 7. | britain |
| --- | --- |

7.

britain

| 8. | cymru |
| --- | --- |

8.

cymru

| 9. | england |
| --- | --- |

9.

england

| 10. | northernireland |
| --- | --- |

10.

northernireland

| 11. | northern-ireland |
| --- | --- |

11.

northern-ireland

| 12. | northern_ireland |
| --- | --- |

12.

northern_ireland

| 13. | scotland |
| --- | --- |

13.

scotland

| 14. | wales |
| --- | --- |

14.

wales

2.   Förteckning över namn per land och över de länder som får reservera dem.

BULGARIEN

| 1. | българия |
| --- | --- |

1.

българия

| 2. | bulgaria |
| --- | --- |

2.

bulgaria

| 3. | bulharsko |
| --- | --- |

3.

bulharsko

| 4. | bulgarien |
| --- | --- |

4.

bulgarien

| 5. | bulgaaria |
| --- | --- |

5.

bulgaaria

| 6. | βουλγαρία |
| --- | --- |

6.

βουλγαρία

| 7. | bulgarie |
| --- | --- |

7.

bulgarie

| 8. | bulgarija |
| --- | --- |

8.

bulgarija

| 9. | bulgarije |
| --- | --- |

9.

bulgarije

| 10. | bolgarija |
| --- | --- |

10.

bolgarija

| 11. | republicofbulgaria |
| --- | --- |

11.

republicofbulgaria

| 12. | the-republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

12.

the-republic-of-bulgaria

| 13. | the_republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

13.

the_republic_of_bulgaria

| 14. | republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

14.

republic-of-bulgaria

| 15. | republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

15.

republic_of_bulgaria

| 16. | republicbulgaria |
| --- | --- |

16.

republicbulgaria

| 17. | republic-bulgaria |
| --- | --- |

17.

republic-bulgaria

| 18. | republic_bulgaria |
| --- | --- |

18.

republic_bulgaria

| 19. | repubblicadibulgaria |
| --- | --- |

19.

repubblicadibulgaria

| 20. | repubblica-di-bulgaria |
| --- | --- |

20.

repubblica-di-bulgaria

| 21. | repubblica_di_bulgaria |
| --- | --- |

21.

repubblica_di_bulgaria

| 22. | repubblicabulgaria |
| --- | --- |

22.

repubblicabulgaria

| 23. | repubblica-bulgaria |
| --- | --- |

23.

repubblica-bulgaria

| 24. | repubblica_bulgaria |
| --- | --- |

24.

repubblica_bulgaria

| 25. | republikbulgarien |
| --- | --- |

25.

republikbulgarien

| 26. | republik-bulgarien |
| --- | --- |

26.

republik-bulgarien

| 27. | republik_bulgarien |
| --- | --- |

27.

republik_bulgarien

| 28. | bulgaariavabariik |
| --- | --- |

28.

bulgaariavabariik

| 29. | bulgaaria-vabariik |
| --- | --- |

29.

bulgaaria-vabariik

| 30. | bulgaaria_vabariik |
| --- | --- |

30.

bulgaaria_vabariik

| 31. | δημοκρατιατησβουλγαριας |
| --- | --- |

31.

δημοκρατιατησβουλγαριας

| 32. | δημοκρατια-της-βουλγαριας |
| --- | --- |

32.

δημοκρατια-της-βουλγαριας

| 33. | δημοκρατια_της_βουλγαριας |
| --- | --- |

33.

δημοκρατια_της_βουλγαριας

| 34. | republiekbulgarije |
| --- | --- |

34.

republiekbulgarije

| 35. | republiek-bulgarije |
| --- | --- |

35.

republiek-bulgarije

| 36. | republiek_bulgarije |
| --- | --- |

36.

republiek_bulgarije

| 37. | republikabolgarija |
| --- | --- |

37.

republikabolgarija

| 38. | republika-bolgarija |
| --- | --- |

38.

republika-bolgarija

| 39. | republika_bolgarija |
| --- | --- |

39.

republika_bolgarija

| 40. | republikabulgaria |
| --- | --- |

40.

republikabulgaria

| 41. | republika-bulgaria |
| --- | --- |

41.

republika-bulgaria

| 42. | republika_bulgaria |
| --- | --- |

42.

republika_bulgaria

| 43. | bulharskarepublica |
| --- | --- |

43.

bulharskarepublica

| 44. | bulharska-republica |
| --- | --- |

44.

bulharska-republica

| 45. | bulharska_republica |
| --- | --- |

45.

bulharska_republica

| 46. | republiquebulgarie |
| --- | --- |

46.

republiquebulgarie

| 47. | republique-bulgarie |
| --- | --- |

47.

republique-bulgarie

| 48. | republique_bulgarie |
| --- | --- |

48.

republique_bulgarie

| 49. | republicabulgarija |
| --- | --- |

49.

republicabulgarija

| 50. | republica-bulgārija |
| --- | --- |

50.

republica-bulgārija

| 51. | republica_bulgārija |
| --- | --- |

51.

republica_bulgārija

| 52. | repúblikabulgária |
| --- | --- |

52.

repúblikabulgária

| 53. | repúblika-bulgária |
| --- | --- |

53.

repúblika-bulgária

| 54. | repúblika_bulgária |
| --- | --- |

54.

repúblika_bulgária

| 55. | repúblicabulgaria |
| --- | --- |

55.

repúblicabulgaria

| 56. | república-bulgaria |
| --- | --- |

56.

república-bulgaria

| 57. | república_bulgaria |
| --- | --- |

57.

república_bulgaria

| 58. | bulgarja |
| --- | --- |

58.

bulgarja

| 59. | bălgarija |
| --- | --- |

59.

bălgarija

| 60. | bulgariantasavalta |
| --- | --- |

60.

bulgariantasavalta

| 61. | bulgarian-tasavalta |
| --- | --- |

61.

bulgarian-tasavalta

| 62. | bulgarian_tasavalta |
| --- | --- |

62.

bulgarian_tasavalta

| 63. | republikenbulgarien |
| --- | --- |

63.

republikenbulgarien

| 64. | republiken-bulgarien |
| --- | --- |

64.

republiken-bulgarien

| 65. | republiken_bulgarien |
| --- | --- |

65.

republiken_bulgarien

| 66. | repulicabulgaria |
| --- | --- |

66.

repulicabulgaria

| 67. | repulica-bulgaria |
| --- | --- |

67.

repulica-bulgaria

| 68. | repulica_bulgaria |
| --- | --- |

68.

repulica_bulgaria

| 69. | köztársaságbulgária |
| --- | --- |

69.

köztársaságbulgária

| 70. | köztársaság-bulgária |
| --- | --- |

70.

köztársaság-bulgária

| 71. | köztársaság_bulgária |
| --- | --- |

71.

köztársaság_bulgária

KROATIEN

| 1. | croatia |
| --- | --- |

1.

croatia

| 2. | kroatia |
| --- | --- |

2.

kroatia

| 3. | kroatien |
| --- | --- |

3.

kroatien

| 4. | kroatien |
| --- | --- |

4.

kroatien

| 5. | croazia |
| --- | --- |

5.

croazia

| 6. | kroatien |
| --- | --- |

6.

kroatien

| 7. | croacia |
| --- | --- |

7.

croacia

| 8. | croatie |
| --- | --- |

8.

croatie

| 9. | horvátország |
| --- | --- |

9.

horvátország

| 10. | horvatorszag |
| --- | --- |

10.

horvatorszag

| 11. | kroatië |
| --- | --- |

11.

kroatië

| 12. | kroatie |
| --- | --- |

12.

kroatie

| 13. | chorwacja |
| --- | --- |

13.

chorwacja

| 14. | κροατία |
| --- | --- |

14.

κροατία

| 15. | chorvatsko |
| --- | --- |

15.

chorvatsko

| 16. | charvátsko |
| --- | --- |

16.

charvátsko

| 17. | horvaatia |
| --- | --- |

17.

horvaatia

| 18. | kroaatia |
| --- | --- |

18.

kroaatia

| 19. | croácia |
| --- | --- |

19.

croácia

| 20. | croacia |
| --- | --- |

20.

croacia

| 21. | horvātija |
| --- | --- |

21.

horvātija

| 22. | horvatija |
| --- | --- |

22.

horvatija

| 23. | kroatija |
| --- | --- |

23.

kroatija

| 24. | kroazja |
| --- | --- |

24.

kroazja

| 25. | chorvátsko |
| --- | --- |

25.

chorvátsko

| 26. | chrovatsko |
| --- | --- |

26.

chrovatsko

| 27. | hrvaška |
| --- | --- |

27.

hrvaška

| 28. | hrvaska |
| --- | --- |

28.

hrvaska

ISLAND

| 1. | arepublicadeislândia |
| --- | --- |

1.

arepublicadeislândia

| 2. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

2.

deijslandrepubliek

| 3. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

3.

deijslandrepubliek

| 4. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

4.

derepubliekvanijsland

| 5. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

5.

derepubliekvanijsland

| 6. | iceland |
| --- | --- |

6.

iceland

| 7. | icelandrepublic |
| --- | --- |

7.

icelandrepublic

| 8. | iepublikaislande |
| --- | --- |

8.

iepublikaislande

| 9. | ijsland |
| --- | --- |

9.

ijsland

| 10. | island |
| --- | --- |

10.

island

| 11. | islanda |
| --- | --- |

11.

islanda

| 12. | islande |
| --- | --- |

12.

islande

| 13. | islandia |
| --- | --- |

13.

islandia

| 14. | islândia |
| --- | --- |

14.

islândia

| 15. | islandica |
| --- | --- |

15.

islandica

| 16. | islandrepublik |
| --- | --- |

16.

islandrepublik

| 17. | islandskylisejnik |
| --- | --- |

17.

islandskylisejnik

| 18. | islannintasavalta |
| --- | --- |

18.

islannintasavalta

| 19. | islanti |
| --- | --- |

19.

islanti

| 20. | izland |
| --- | --- |

20.

izland

| 21. | ísland |
| --- | --- |

21.

ísland

| 22. | íslenskalýðveldið |
| --- | --- |

22.

íslenskalýðveldið

| 23. | köztársaságizland |
| --- | --- |

23.

köztársaságizland

| 24. | larepubblicadiislanda |
| --- | --- |

24.

larepubblicadiislanda

| 25. | larepúblicadeislandia |
| --- | --- |

25.

larepúblicadeislandia

| 26. | larépubliquedislande |
| --- | --- |

26.

larépubliquedislande

| 27. | lislande |
| --- | --- |

27.

lislande

| 28. | lýðveldiðísland |
| --- | --- |

28.

lýðveldiðísland

| 29. | puklerkaislandska |
| --- | --- |

29.

puklerkaislandska

| 30. | rahvavabariikisland |
| --- | --- |

30.

rahvavabariikisland

| 31. | repubblicadiislanda |
| --- | --- |

31.

repubblicadiislanda

| 32. | repubblikataisland |
| --- | --- |

32.

repubblikataisland

| 33. | republicoficeland |
| --- | --- |

33.

republicoficeland

| 34. | republikaisland |
| --- | --- |

34.

republikaisland

| 35. | republikaislandia |
| --- | --- |

35.

republikaislandia

| 36. | republikavisland |
| --- | --- |

36.

republikavisland

| 37. | republikkenisland |
| --- | --- |

37.

republikkenisland

| 38. | republikvonisland |
| --- | --- |

38.

republikvonisland

| 39. | repúblicadeislandia |
| --- | --- |

39.

repúblicadeislandia

| 40. | repúblicadeislândia |
| --- | --- |

40.

repúblicadeislândia

| 41. | républiquedislande |
| --- | --- |

41.

républiquedislande

| 42. | ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας |
| --- | --- |

42.

ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας

| 43. | Ισλανδία |
| --- | --- |

43.

Ισλανδία

LIECHTENSTEIN

| 1. | fyrstendømmetliechtenstein |
| --- | --- |

1.

fyrstendømmetliechtenstein

| 2. | fürstentumliechtenstein |
| --- | --- |

2.

fürstentumliechtenstein

| 3. | principalityofliechtenstein |
| --- | --- |

3.

principalityofliechtenstein

| 4. | liechtensteinivürstiriiki |
| --- | --- |

4.

liechtensteinivürstiriiki

| 5. | liechtensteininruhtinaskunta |
| --- | --- |

5.

liechtensteininruhtinaskunta

| 6. | principautédeliechtenstein |
| --- | --- |

6.

principautédeliechtenstein

| 7. | πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν |
| --- | --- |

7.

πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν

| 8. | furstadæmisinsliechtensteins |
| --- | --- |

8.

furstadæmisinsliechtensteins

| 9. | principatodelliechtenstein |
| --- | --- |

9.

principatodelliechtenstein

| 10. | lichtenšteinokunigaikštystė |
| --- | --- |

10.

lichtenšteinokunigaikštystė

| 11. | lihtenšteinasfirstiste |
| --- | --- |

11.

lihtenšteinasfirstiste

| 12. | prinċipalitàtal-liechtenstein |
| --- | --- |

12.

prinċipalitàtal-liechtenstein

| 13. | vorstendomliechtenstein |
| --- | --- |

13.

vorstendomliechtenstein

| 14. | fyrstedømmetliechtenstein |
| --- | --- |

14.

fyrstedømmetliechtenstein

| 15. | księstwoliechtenstein |
| --- | --- |

15.

księstwoliechtenstein

| 16. | principadodoliechtenstein |
| --- | --- |

16.

principadodoliechtenstein

| 17. | furstendömetliechtenstein |
| --- | --- |

17.

furstendömetliechtenstein

| 18. | lichtenštajnskékniežatstvo |
| --- | --- |

18.

lichtenštajnskékniežatstvo

| 19. | kneževinolihtenštajn |
| --- | --- |

19.

kneževinolihtenštajn

| 20. | principadodeliechtenstein |
| --- | --- |

20.

principadodeliechtenstein

| 21. | lichtenštejnskéknížectví |
| --- | --- |

21.

lichtenštejnskéknížectví

| 22. | lichtensteinihercegség |
| --- | --- |

22.

lichtensteinihercegség

NORGE

| 1. | norge |
| --- | --- |

1.

norge

| 2. | noreg |
| --- | --- |

2.

noreg

| 3. | norway |
| --- | --- |

3.

norway

| 4. | norwegen |
| --- | --- |

4.

norwegen

| 5. | norvege |
| --- | --- |

5.

norvege

| 6. | norvège |
| --- | --- |

6.

norvège

| 7. | noruega |
| --- | --- |

7.

noruega

| 8. | norvegia |
| --- | --- |

8.

norvegia

| 9. | norvégia |
| --- | --- |

9.

norvégia

| 10. | norsko |
| --- | --- |

10.

norsko

| 11. | nórsko |
| --- | --- |

11.

nórsko

| 12. | norra |
| --- | --- |

12.

norra

| 13. | norja |
| --- | --- |

13.

norja

| 14. | norvegija |
| --- | --- |

14.

norvegija

| 15. | norvēģija |
| --- | --- |

15.

norvēģija

| 16. | noorwegen |
| --- | --- |

16.

noorwegen

| 17. | Νορßηγία |
| --- | --- |

17.

Νορßηγία

| 18. | norvegja |
| --- | --- |

18.

norvegja

| 19. | norveġja |
| --- | --- |

19.

norveġja

| 20. | norveska |
| --- | --- |

20.

norveska

| 21. | norveška |
| --- | --- |

21.

norveška

| 22. | norwegia |
| --- | --- |

22.

norwegia

| 23. | norga |
| --- | --- |

23.

norga

RUMÄNIEN

| 1. | românia |
| --- | --- |

1.

românia

| 2. | romania |
| --- | --- |

2.

romania

| 3. | roumanie |
| --- | --- |

3.

roumanie

| 4. | rumänien |
| --- | --- |

4.

rumänien

| 5. | rumanien |
| --- | --- |

5.

rumanien

| 6. | rumanía |
| --- | --- |

6.

rumanía

| 7. | rumænien |
| --- | --- |

7.

rumænien

| 8. | roménia |
| --- | --- |

8.

roménia

| 9. | romênia |
| --- | --- |

9.

romênia

| 10. | romenia |
| --- | --- |

10.

romenia

| 11. | rumunia |
| --- | --- |

11.

rumunia

| 12. | rumunsko |
| --- | --- |

12.

rumunsko

| 13. | romunija |
| --- | --- |

13.

romunija

| 14. | rumãnija |
| --- | --- |

14.

rumãnija

| 15. | rumunija |
| --- | --- |

15.

rumunija

| 16. | rumeenia |
| --- | --- |

16.

rumeenia

| 17. | ρουμανία |
| --- | --- |

17.

ρουμανία

| 18. | románia |
| --- | --- |

18.

románia

| 19. | rumanija |
| --- | --- |

19.

rumanija

| 20. | roemenië |
| --- | --- |

20.

roemenië

TURKIET

| 1. | turkiye |
| --- | --- |

1.

turkiye

| 2. | türkiye |
| --- | --- |

2.

türkiye

| 3. | turkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

3.

turkiyecumhuriyeti

| 4. | türkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

4.

türkiyecumhuriyeti

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/50

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1655/2005

av den 10 oktober 2005

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a i denna, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2) under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2) under en period av tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 493/2005 (EUT L 82, 31.3.2005, s. 1).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En omonterad artikel i form av ett växthus i miniatyrformat, ett s.k. miniväxthus, med en längd av ca 50 cm, bredd av ca 24 cm och höjd av ca 25 cm.
  Stommen är av trä, golvet består av ett metallgaller och det omslutande materialet är plast.
  När miniväxthuset är monterat kan den övre delen öppnas.
  (Se fotografi A) (1) |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En omonterad artikel i form av ett växthus i miniatyrformat, ett s.k. miniväxthus, med en längd av ca 50 cm, bredd av ca 24 cm och höjd av ca 25 cm.

Stommen är av trä, golvet består av ett metallgaller och det omslutande materialet är plast.

När miniväxthuset är monterat kan den övre delen öppnas.

(Se fotografi A) (1)

4421 90 98

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 2 a, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 4421, 4421 90 och 4421 90 98.

Den bärande strukturen (träramen) ger produkten dess huvudsakliga karaktär.

Varan kan på grund av sin storlek inte betraktas som en monterad eller monteringsfärdig byggnad enligt nr 9406.

| 2. | Kombinerat kyl- och frysskåp av hushållstyp med en rymd av 579 l, med två separata yttre dörrar.
  Produkten är 180,8 cm hög, 92,5 cm bred och 81,6 cm djup. Den har en vikt av 112 kg.
  Kylskåpet har en rymd av 368 l och frysskåpet en rymd av 211 l.
  Kylskåpet har hyllor av härdat glas, två utdragslådor för grönsaker och en dörr med flaskhylla på insidan.
  Frysskåpet har tre utdragslådor. |
| --- | --- |

2.

Kombinerat kyl- och frysskåp av hushållstyp med en rymd av 579 l, med två separata yttre dörrar.

Produkten är 180,8 cm hög, 92,5 cm bred och 81,6 cm djup. Den har en vikt av 112 kg.

Kylskåpet har en rymd av 368 l och frysskåpet en rymd av 211 l.

Kylskåpet har hyllor av härdat glas, två utdragslådor för grönsaker och en dörr med flaskhylla på insidan.

Frysskåpet har tre utdragslådor.

8418 10 91

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8418, 8418 10 och 8418 10 91.

Undernummer 8418 10 omfattar alla kombinerade kyl- och frysskåp med separata yttre dörrar, även av hushållstyp.

| 3. | Sats för försäljning i detaljhandeln, bestående av






  — | en televisionskamera i ett hus i form av en plastkloss, |
| --- | --- | --- |

3.

Sats för försäljning i detaljhandeln, bestående av

—

en televisionskamera i ett hus i form av en plastkloss,

| — | en uppsättning byggklossar och monteringsdelar av plast, och |
| --- | --- |

—

en uppsättning byggklossar och monteringsdelar av plast, och

| — | en cd-romskiva. |
| --- | --- |

—

en cd-romskiva.

Kameran kan inte lagra bilder, utan överför dem till en maskin för automatisk databehandling via en USB-kabel.

Uppsättningen med klossar och monteringsdelar används för att bygga ett stativ.

Cd-romskivan innehåller inspelade program-, data-, video- och ljudfiler.

8525 30 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, samt texten till KN-nummer 8525, 8525 30 och 8525 30 90.

Även om produkten utformats för barn kan den inte klassificeras som en leksak enligt nr 9503, eftersom kameran enligt nr 8525 ger produkten dess huvudsakliga karaktär.

| 4. | En pusselbok för barn, av papp, med 16 sidor.
  På åtta av sidorna (uppslagets vänstersida) finns en kort sagoberättelse för barn, med tillhörande illustration.
  På sju av sidorna (uppslagets högersida) finns ett pussel bestående av nio bitar, som utgör en motsvarighet i färg till illustrationen på vänstersidan.
  På den sista sidan finns enbart en illustration. |
| --- | --- |

4.

En pusselbok för barn, av papp, med 16 sidor.

På åtta av sidorna (uppslagets vänstersida) finns en kort sagoberättelse för barn, med tillhörande illustration.

På sju av sidorna (uppslagets högersida) finns ett pussel bestående av nio bitar, som utgör en motsvarighet i färg till illustrationen på vänstersidan.

På den sista sidan finns enbart en illustration.

9503 60 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, samt texten till KN-nummer 9503, 9503 60 och 9503 60 90.

Produkten kan inte klassificeras som en tryckt bok enligt nr 4901 eller som en barnbok enligt nr 4903, eftersom texten och bilderna har en underordnad funktion i förhållande till pusslen.

Pusslen ger produkten dess huvudsakliga karaktär och den klassificeras därför som ett pussel enligt nr 9503.

| A) | |
| --- | --- |

A)

Image

---

(1)  Fotografiet är av rent vägledande karaktär.

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/53

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1656/2005

av den 10 oktober 2005

om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 936/97 av den 27 maj 1997 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött (2), och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 936/97 fastställs i artiklarna 4 och 5 villkoren angående ansökningar om och utfärdande av importlicenser för det kött som avses i artikel 2 f i samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 936/97 fastställs i artiklarna 4 och 5 villkoren angående ansökningar om och utfärdande av importlicenser för det kött som avses i artikel 2 f i samma förordning.

| (2) | I artikel 2 f i förordning (EG) nr 936/97 fastställs att den kvantitet av färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet som får importeras på särskilda villkor fr.o.m. den 1 juli 2005 t.o.m. den 30 juni 2006 skall vara 11 500 ton, varvid köttet skall motsvara definitionen i samma artikel. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2 f i förordning (EG) nr 936/97 fastställs att den kvantitet av färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet som får importeras på särskilda villkor fr.o.m. den 1 juli 2005 t.o.m. den 30 juni 2006 skall vara 11 500 ton, varvid köttet skall motsvara definitionen i samma artikel.

| (3) | Det bör påpekas att de licenser som utfärdas i enlighet med denna förordning endast kan användas under deras giltighetstid med förbehåll för gällande bestämmelser om hälsoskydd. |
| --- | --- |

(3)

Det bör påpekas att de licenser som utfärdas i enlighet med denna förordning endast kan användas under deras giltighetstid med förbehåll för gällande bestämmelser om hälsoskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Alla ansökningar om importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet i enlighet med artikel 2 f i förordning (EG) nr 936/97 som lämnats in från och med den 1 till och med den 5 oktober 2005 skall beviljas i sin helhet.

2.   Ansökningar om licenser för 4 278,497 ton lämnas in i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 936/97 under de första fem dagarna i november 2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 137, 28.5.1997, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1118/2004 (EUT L 217, 17.6.2004, s. 10).

2

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/54

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1657/2005

av den 10 oktober 2005

om fastställande av gemenskapens produktions- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blomsterprodukter med ursprung i Jordanien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastställande av villkoren för tillämpning av förmånstullar på import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt i Västbanken och Gazaremsan (1), särskilt artikel 5.2 a i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2.2 och artikel 3 i förordning (EEG) nr 4088/87 skall gemenskapens import- och producentpriser fastställas var fjortonde dag för enkla och dubbla nejlikor samt storblommiga och småblommiga rosor och dessa skall gälla i två veckor. I enlighet med artikel 1b i kommissionens förordning (EEG) nr 700/88 av den 17 mars 1988 om vissa tillämpningsföreskrifter för systemet för import till gemenskapen av vissa blomsterprodukter med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan (2), skall priserna fastställas för två veckor i taget på grundval av uppgifter från medlemsstaterna om viktade priser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2.2 och artikel 3 i förordning (EEG) nr 4088/87 skall gemenskapens import- och producentpriser fastställas var fjortonde dag för enkla och dubbla nejlikor samt storblommiga och småblommiga rosor och dessa skall gälla i två veckor. I enlighet med artikel 1b i kommissionens förordning (EEG) nr 700/88 av den 17 mars 1988 om vissa tillämpningsföreskrifter för systemet för import till gemenskapen av vissa blomsterprodukter med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan (2), skall priserna fastställas för två veckor i taget på grundval av uppgifter från medlemsstaterna om viktade priser.

| (2) | Dessa priser bör få fastställas utan tidsgräns så att det kan beslutas vilka tullar som skall gälla. |
| --- | --- |

(2)

Dessa priser bör få fastställas utan tidsgräns så att det kan beslutas vilka tullar som skall gälla.

| (3) | Eftersom Cypern anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 bör det inte längre fastställas några importpriser för detta land. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom Cypern anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 bör det inte längre fastställas några importpriser för detta land.

| (4) | Det behöver inte längre fastställas några importpriser för Israel, Marocko eller Västbanken och Gazaremsan, eftersom avtal godkänts genom rådets beslut 2003/917/EG av den 22 december 2003 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och ersättande av protokoll nr 1 och 2 till associeringsavtalet EG–Israel (3), 2003/914/EG av den 22 december 2003 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och ersättande av protokoll nr 1 och 3 till associeringsavtalet EG–Konungariket Marocko (4) och 2005/4/EG av den 22 december 2004 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och ersättande av protokollen nr 1 och nr 2 till interimsassocieringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och den palestinska myndigheten (5). |
| --- | --- |

(4)

Det behöver inte längre fastställas några importpriser för Israel, Marocko eller Västbanken och Gazaremsan, eftersom avtal godkänts genom rådets beslut 2003/917/EG av den 22 december 2003 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och ersättande av protokoll nr 1 och 2 till associeringsavtalet EG–Israel (3), 2003/914/EG av den 22 december 2003 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och ersättande av protokoll nr 1 och 3 till associeringsavtalet EG–Konungariket Marocko (4) och 2005/4/EG av den 22 december 2004 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och ersättande av protokollen nr 1 och nr 2 till interimsassocieringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och den palestinska myndigheten (5).

| (5) | Mellan Förvatningskommittén för levande växter och blomsterprodukters möten skall dessa årgärder vidras av kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Mellan Förvatningskommittén för levande växter och blomsterprodukters möten skall dessa årgärder vidras av kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemenskapens produktions- och importpriser för enkla och dubbla nejlikor samt storblommiga och småblommiga rosor enligt artikel 1 i förordning (EEG) nr 4088/87 fastställs i bilagan till den här förordningen för perioden 12–25 oktober 2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 382, 31.12.1987, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/97 (EGT L 177, 5.7.1997, s. 1).

1

(2)  EGT L 72, 18.3.1988, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2062/97 (EGT L 289, 22.10.1997, s. 1).

2

(3)  EUT L 346, 31.12.2003, s. 65.

3

(4)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 117.

4

(5)  EUT L 2, 5.1.2005, s. 4.

5

---

BILAGA

| (EUR/100 stk) |
| --- |
| Period: den 12 till den 25 oktober 2005 |
| Gemenskapens produktionspriser | Enkla
  (nejlikor) | Dubbla
  (nejlikor) | Storblommiga rosor | Småblommiga rosor |
| | 15,88 | 11,40 | 33,60 | 13,55 |
| Gemenskapens importpriser | Enkla
  nejlikor | Dubbla
  nejlikor | Storblommiga rosor | Småblommiga rosor |
| Jordanien | — | — | — | — |

(EUR/100 stk)

Period: den 12 till den 25 oktober 2005

Gemenskapens produktionspriser

Enkla

(nejlikor)

Dubbla

(nejlikor)

Storblommiga rosor

Småblommiga rosor

15,88

11,40

33,60

13,55

Gemenskapens importpriser

Enkla

nejlikor

Dubbla

nejlikor

Storblommiga rosor

Småblommiga rosor

Jordanien

—

—

—

—

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/56

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1658/2005

av den 10 oktober 2005

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 21,485 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/57

---

RÅDETS BESLUT

av den 28 juli 2005

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Italien

(2005/694/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av Italiens synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | Enligt förfarandet vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 104 skall ett beslut fattas om ett alltför stort underskott föreligger. I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förfarandet vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 104 skall ett beslut fattas om ett alltför stort underskott föreligger. I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll.

| (4) | Enligt artikel 104.5 i fördraget skall kommissionen avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Kommissionen avgav ett sådant yttrande om Italien till rådet den 29 juni 2005. Efter att ha tagit hänsyn till alla relevanta faktorer i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4 i fördraget, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Italien. I sin bedömning har kommissionen tagit hänsyn till ekofinrådets rapport till Europeiska rådet, ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”, som godkändes av Europeiska rådet den 22 mars 2005. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 104.5 i fördraget skall kommissionen avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Kommissionen avgav ett sådant yttrande om Italien till rådet den 29 juni 2005. Efter att ha tagit hänsyn till alla relevanta faktorer i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4 i fördraget, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Italien. I sin bedömning har kommissionen tagit hänsyn till ekofinrådets rapport till Europeiska rådet, ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”, som godkändes av Europeiska rådet den 22 mars 2005.

| (5) | Enligt artikel 104.6 i fördraget skall rådet beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan det, efter en allsidig bedömning, avgör om ett alltför stort underskott föreligger. När det gäller Italien leder den allsidiga bedömningen till följande slutsatser. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 104.6 i fördraget skall rådet beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan det, efter en allsidig bedömning, avgör om ett alltför stort underskott föreligger. När det gäller Italien leder den allsidiga bedömningen till följande slutsatser.

| (6) | Enligt de siffror som hittills rapporterats för 2003 och 2004 låg skuldkvoten över, men nära, referensvärdet på 3 % av BNP under dessa år. Att referensvärdet 3 % av BNP överskreds 2003 och 2004 uppstod inte som ett resultat av en, i stabilitets- och tillväxtpaktens mening, ovanlig händelse utanför de italienska myndigheternas kontroll och inte heller till följd av en allvarlig konjunkturnedgång. Den ekonomiska tillväxten har under de senaste tre åren varit positiv, men låg (0,4 %, 0,3 % och 1,2 % under 2002, 2003 respektive 2004). Produktionsgapet beräknas ha vänt från 2,1 % av den potentiella BNP 2001 till – 1,3  % av den potentiella BNP 2004. Situationen med långsam tillväxt under 2003 och 2004 kan som sådan inte anses vara osedvanlig i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(6)

Enligt de siffror som hittills rapporterats för 2003 och 2004 låg skuldkvoten över, men nära, referensvärdet på 3 % av BNP under dessa år. Att referensvärdet 3 % av BNP överskreds 2003 och 2004 uppstod inte som ett resultat av en, i stabilitets- och tillväxtpaktens mening, ovanlig händelse utanför de italienska myndigheternas kontroll och inte heller till följd av en allvarlig konjunkturnedgång. Den ekonomiska tillväxten har under de senaste tre åren varit positiv, men låg (0,4 %, 0,3 % och 1,2 % under 2002, 2003 respektive 2004). Produktionsgapet beräknas ha vänt från 2,1 % av den potentiella BNP 2001 till – 1,3  % av den potentiella BNP 2004. Situationen med långsam tillväxt under 2003 och 2004 kan som sådan inte anses vara osedvanlig i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

| (7) | Överskridandet över referensvärdet kan inte anses vara övergående, eftersom underskottet, efter att ha överskridit (men legat kvar nära) referensvärdet under 2003 och 2004, enligt kommissionen väntas överskrida referensvärdet under 2005 och 2006 med bred marginal om man utgår från standardantagandet om oförändrad politik. Detta tyder på att fördragets krav inte har uppfyllts vad gäller underskottskriteriet. |
| --- | --- |

(7)

Överskridandet över referensvärdet kan inte anses vara övergående, eftersom underskottet, efter att ha överskridit (men legat kvar nära) referensvärdet under 2003 och 2004, enligt kommissionen väntas överskrida referensvärdet under 2005 och 2006 med bred marginal om man utgår från standardantagandet om oförändrad politik. Detta tyder på att fördragets krav inte har uppfyllts vad gäller underskottskriteriet.

| (8) | Därutöver ligger den höga skuldkvoten på ungefär 106–107 % av BNP 2004, klart över fördragets referensvärde och har inte avtagit i tillfredsställande takt under de senaste åren. Takten vad gäller skuldminskningen har påverkats av skuldökande transaktioner utanför balansräkningen. Dessutom säkerställer inte den nuvarande nivån på det primära överskottet (under 2 % av BNP 2004) en tillräcklig takt i minskning av skuldkvoten. Detta tyder på att fördragets krav inte heller har uppfyllts vad gäller skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(8)

Därutöver ligger den höga skuldkvoten på ungefär 106–107 % av BNP 2004, klart över fördragets referensvärde och har inte avtagit i tillfredsställande takt under de senaste åren. Takten vad gäller skuldminskningen har påverkats av skuldökande transaktioner utanför balansräkningen. Dessutom säkerställer inte den nuvarande nivån på det primära överskottet (under 2 % av BNP 2004) en tillräcklig takt i minskning av skuldkvoten. Detta tyder på att fördragets krav inte heller har uppfyllts vad gäller skuldkriteriet.

| (9) | Rådet har analyserat övriga faktorer av betydelse som tas upp i kommissionens rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget samt dem som de italienska myndigheterna lade fram i skrivelsen av den 6 juni 2005. I ekonfinrapporten till Europeiska rådet, ”Att förbättra genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten”, betonade rådet att hänsyn till övriga faktorer av betydelse i rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott enligt artikel 104.6 i fördraget ”måste vara helt underordnad den övergripande principen att – innan andra relevanta faktorer beaktas – referensvärdet överskrids endast övergående och att underskottet fortfarande ligger nära referensvärdet”. I fallet med Italien uppfylls inte det första villkoret. Därför tas inte, för ändamålet med rådets beslut enligt artikel 104.6 i fördraget, någon hänsyn till övriga faktorer av betydelse vad gäller Italien. |
| --- | --- |

(9)

Rådet har analyserat övriga faktorer av betydelse som tas upp i kommissionens rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget samt dem som de italienska myndigheterna lade fram i skrivelsen av den 6 juni 2005. I ekonfinrapporten till Europeiska rådet, ”Att förbättra genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten”, betonade rådet att hänsyn till övriga faktorer av betydelse i rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott enligt artikel 104.6 i fördraget ”måste vara helt underordnad den övergripande principen att – innan andra relevanta faktorer beaktas – referensvärdet överskrids endast övergående och att underskottet fortfarande ligger nära referensvärdet”. I fallet med Italien uppfylls inte det första villkoret. Därför tas inte, för ändamålet med rådets beslut enligt artikel 104.6 i fördraget, någon hänsyn till övriga faktorer av betydelse vad gäller Italien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning framgår det att det föreligger ett alltför stort underskott i Italien.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2005.

På rådets vägnar

J. STRAW

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/59

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 september 2005

om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

(2005/695/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 310 jämförd med artikel 300.2 första stycket andra meningen och 300.3 andra stycket i detta,

med beaktande av 2003 års anslutningsakt, särskilt artikel 6.2 i denna,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och

av följande skäl:

| (1) | Protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, undertecknades på Europeiska gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar den 31 maj 2005. |
| --- | --- |

(1)

Protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, undertecknades på Europeiska gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar den 31 maj 2005.

| (2) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Protokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen godkänns härmed på Europeiska gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut (2).

Utfärdat i Bryssel den 20 september 2005.

På rådets vägnar

M. BECKETT

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 6 september 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 242, 19.9.2005, s. 2.

2

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/60

---

RÅDETS BESLUT

av den 3 oktober 2005

om ändring av protokollet om stadgan för domstolen, med syfte att fastställa villkor och begränsningar för domstolens omprövning av domar i förstainstansrätten

(2005/696/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 225.2 och 225.3 och artikel 245 andra stycket i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 140a.2 och 140a.3 och artikel 160 andra stycket i detta,

med beaktande av domstolens begäran av den 12 september 2003,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande av den 10 februari 2004,

med beaktande av kommissionens yttrande av den 11 februari 2005, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 225.2 och 225.3 i EG-fördraget, i dess lydelse enligt artikel 2.31 i Nicefördraget, föreskrivs följande:
  ”2.   Förstainstansrätten skall vara behörig att pröva och avgöra överklaganden mot avgöranden som fattas av de särskilda rättsinstanser som upprättas enligt artikel 225a.
  Förstainstansrättens avgöranden enligt denna punkt kan i undantagsfall omprövas av domstolen, i enlighet med de villkor och begränsningar som fastställs i stadgan, om det finns en allvarlig risk för att de undergräver enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten.
  3.   Förstainstansrätten skall vara behörig att pröva och avgöra frågor som hänskjuts för förhandsavgörande enligt artikel 234 på särskilda områden som fastställs i stadgan.
  Om förstainstansrätten anser att ett ärende kräver ett principbeslut som kan påverka enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten, kan den hänskjuta ärendet till domstolen för beslut.
  Förstainstansrättens avgöranden av frågor som hänskjutits för förhandsavgörande kan i undantagsfall omprövas av domstolen, i enlighet med de villkor och begränsningar som fastställs i stadgan, om det finns en allvarlig risk för att de undergräver enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten.” |
| --- | --- |

(1)

I artikel 225.2 och 225.3 i EG-fördraget, i dess lydelse enligt artikel 2.31 i Nicefördraget, föreskrivs följande:

”2.   Förstainstansrätten skall vara behörig att pröva och avgöra överklaganden mot avgöranden som fattas av de särskilda rättsinstanser som upprättas enligt artikel 225a.

Förstainstansrättens avgöranden enligt denna punkt kan i undantagsfall omprövas av domstolen, i enlighet med de villkor och begränsningar som fastställs i stadgan, om det finns en allvarlig risk för att de undergräver enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten.

3.   Förstainstansrätten skall vara behörig att pröva och avgöra frågor som hänskjuts för förhandsavgörande enligt artikel 234 på särskilda områden som fastställs i stadgan.

Om förstainstansrätten anser att ett ärende kräver ett principbeslut som kan påverka enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten, kan den hänskjuta ärendet till domstolen för beslut.

Förstainstansrättens avgöranden av frågor som hänskjutits för förhandsavgörande kan i undantagsfall omprövas av domstolen, i enlighet med de villkor och begränsningar som fastställs i stadgan, om det finns en allvarlig risk för att de undergräver enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten.”

| (2) | Artikel 140a.2 och 140a.3 i Euratomfördraget har ändrats på ett liknande sätt genom artikel 3 punkt 13 i Nicefördraget. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 140a.2 och 140a.3 i Euratomfördraget har ändrats på ett liknande sätt genom artikel 3 punkt 13 i Nicefördraget.

| (3) | Dessa ändringar har delvis beaktats genom artikel 62 i protokollet om domstolens stadga, i vilken följande föreskrivs: ”I fall som avses i artikel 225.2 och 225.3 i EG-fördraget och artikel 140a.2 och 140a.3 i Euratomfördraget kan förste generaladvokaten föreslå att domstolen omprövar förstainstansrättens avgörande om han anser att det föreligger en allvarlig risk för att enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten undergrävs.
  Förslaget skall läggas fram inom en månad efter det att förstainstansrätten har meddelat sitt avgörande. Domstolen skall inom en månad efter det att förslaget har lagts fram av förste generaladvokaten besluta om avgörandet skall omprövas eller inte.” |
| --- | --- |

(3)

Dessa ändringar har delvis beaktats genom artikel 62 i protokollet om domstolens stadga, i vilken följande föreskrivs: ”I fall som avses i artikel 225.2 och 225.3 i EG-fördraget och artikel 140a.2 och 140a.3 i Euratomfördraget kan förste generaladvokaten föreslå att domstolen omprövar förstainstansrättens avgörande om han anser att det föreligger en allvarlig risk för att enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten undergrävs.

Förslaget skall läggas fram inom en månad efter det att förstainstansrätten har meddelat sitt avgörande. Domstolen skall inom en månad efter det att förslaget har lagts fram av förste generaladvokaten besluta om avgörandet skall omprövas eller inte.”

| (4) | I enlighet med förklaring nr 13 som fogats till Nicefördragets slutakt skall bestämmelser om omprövning av förstainstansrätten av överklaganden mot de särskilda rättsinstansernas avgöranden och av frågor som hänskjutits för förhandsavgörande antas, varvid följande skall preciseras:






  ”— | parternas roll i förfarandet vid domstolen, så att deras rättigheter skyddas, |
| --- | --- | --- |

(4)

I enlighet med förklaring nr 13 som fogats till Nicefördragets slutakt skall bestämmelser om omprövning av förstainstansrätten av överklaganden mot de särskilda rättsinstansernas avgöranden och av frågor som hänskjutits för förhandsavgörande antas, varvid följande skall preciseras:

”—

parternas roll i förfarandet vid domstolen, så att deras rättigheter skyddas,

| — | omprövningsförfarandets inverkan på verkställbarheten hos förstainstansrättens avgöranden, |
| --- | --- |

—

omprövningsförfarandets inverkan på verkställbarheten hos förstainstansrättens avgöranden,

| — | verkan av domstolens avgörande på tvisten mellan parterna.”, |
| --- | --- |

—

verkan av domstolens avgörande på tvisten mellan parterna.”,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mellan artiklarna 62 och 63 i protokollet om domstolens stadga skall följande artiklar föras in:

”Artikel 62a

Domstolen skall pröva de frågor som omprövningen avser enligt ett brådskande förfarande på grundval av de handlingar som överlämnats av förstainstansrätten.

Parter och övriga som avses i artikel 23 i denna stadga samt, i de fall som avses i artikel 225.2 i EG-fördraget och artikel 140a.2 i Euratomfördraget, parterna i målet vid förstainstansrätten har rätt att inom en för detta ändamål fastställd frist inge inlagor eller skriftliga yttranden till domstolen rörande de frågor som omprövningen avser.

Domstolen kan besluta att inleda det muntliga förfarandet innan den prövar målet.

Artikel 62b

I de fall som avses i artikel 225.2 i EG-fördraget samt i artikel 140a.2 i Euratomfördraget skall, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 242 och 243 i EG-fördraget, ett förslag om omprövning och ett beslut att inleda omprövningsförfarandet inte hindra verkställighet. Om domstolen finner att förstainstansrättens avgörande innebär att enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten undergrävs, skall den återförvisa målet till förstainstansrätten, som är bunden av de bedömningar avseende rättsfrågor som domstolen har gjort. Domstolen får ange de verkningar av förstainstansrättens avgörande som skall anses ha vunnit rättskraft i förhållande till parterna i målet. Om utgången i målet, mot bakgrund av resultatet av omprövningen, framgår av de faktiska omständigheter som förstainstansrättens avgörande grundar sig på, skall domstolen emellertid avgöra målet slutligt.

I de fall som avses i artikel 225.3 i EG-fördraget och artikel 140a.3 i Euratomfördraget skall, i avsaknad av ett förslag om omprövning eller ett beslut om inledande av omprövningsförfarande, förstainstansrättens svar på de frågor som den förelagts få verkan vid utgången av de tidsfrister som föreskrivs i artikel 62 andra stycket. Om ett omprövningsförfarande inleds, skall det svar eller de svar som omprövningsförfarandet avser få verkan vid slutet av förfarandet, såvida inte domstolen beslutar annat. Om domstolen finner att förstainstansrättens avgörande innebär att enhetligheten eller konsekvensen i gemenskapsrätten undergrävs, skall domstolens svar på de frågor som omprövningen avser ersätta förstainstansrättens svar.”

Artikel 2

Detta beslut skall träda i kraft den dag det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Luxemburg den 3 oktober 2005.

På rådets vägnar

D. ALEXANDER

Ordförande

---

Kommissionen

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 september 2005

om ändring av beslut 2000/745/EG beträffande godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Republiken Indien

(2005/697/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”antidumpningsgrundförordningen”), särskilt artikel 8 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2) (nedan kallad ”antisubventionsgrundförordningen”), särskilt artiklarna 13 och 15 i denna,

efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   Förfarande

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2604/2000 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av visst slags polyetentereftalat (nedan kallad ”PET-film”) med ursprung i bl.a. Indien. Import av PET-film från företag från vilka åtaganden har godtagits undantogs från denna tull i enlighet med artikel 2.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2604/2000 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av visst slags polyetentereftalat (nedan kallad ”PET-film”) med ursprung i bl.a. Indien. Import av PET-film från företag från vilka åtaganden har godtagits undantogs från denna tull i enlighet med artikel 2.1 i den förordningen.

| (2) | Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (4) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import till gemenskapen av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien. Import av PET-film som exporteras av företag från vilka åtaganden har godtagits undantogs från denna tull i enlighet med artikel 2.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (4) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import till gemenskapen av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien. Import av PET-film som exporteras av företag från vilka åtaganden har godtagits undantogs från denna tull i enlighet med artikel 2.1 i den förordningen.

| (3) | Den 29 november 2000 antog kommissionen beslut 2000/745/EG (5) beträffande godtagande av åtaganden som gjorts i samband med dessa båda förfaranden av de exportörer som nämns i artikel 1 i det beslutet. |
| --- | --- |

(3)

Den 29 november 2000 antog kommissionen beslut 2000/745/EG (5) beträffande godtagande av åtaganden som gjorts i samband med dessa båda förfaranden av de exportörer som nämns i artikel 1 i det beslutet.

| (4) | Den 12 januari 2005 tillkännagav kommissionen genom förordning (EG) nr 33/2005 (6) att en översyn avseende en ny exportör inletts i enlighet med artikel 11.4 i antidumpningsgrundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 januari 2005 tillkännagav kommissionen genom förordning (EG) nr 33/2005 (6) att en översyn avseende en ny exportör inletts i enlighet med artikel 11.4 i antidumpningsgrundförordningen.

| (5) | Samtidigt och på samma grundval inledde kommissionen även en påskyndad översyn av rådets förordning (EG) nr 2603/2000 (7) i enlighet med artikel 20 i antisubventionsgrundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Samtidigt och på samma grundval inledde kommissionen även en påskyndad översyn av rådets förordning (EG) nr 2603/2000 (7) i enlighet med artikel 20 i antisubventionsgrundförordningen.

| (6) | De slutgiltiga resultaten och slutsatserna av dessa undersökningar anges i rådets förordning (EG) nr 1646/2005 (8) om ändring av förordning (EG) nr 2604/2000 och rådets förordning (EG) nr 1645/2005 (9) om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000. |
| --- | --- |

(6)

De slutgiltiga resultaten och slutsatserna av dessa undersökningar anges i rådets förordning (EG) nr 1646/2005 (8) om ändring av förordning (EG) nr 2604/2000 och rådets förordning (EG) nr 1645/2005 (9) om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000.

B.   ÅTAGANDE

| (7) | Efter det att South Asian Petrochem Limited (nedan kallat ”det berörda företaget”) hade underrättats om de omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att införa en ändrad slutgiltig antidumpningstull och utjämningstull på dess import till gemenskapen gjorde detta företag ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i antidumpningsgrundförordningen och artikel 13.1 i antisubventionsgrundförordningen. Enligt detta åtagande erbjöd sig den exporterande tillverkaren att sälja den berörda produkten till eller över ett pris som innebär att de skadliga verkningarna av dumpningen och subventioneringen undanröjs. |
| --- | --- |

(7)

Efter det att South Asian Petrochem Limited (nedan kallat ”det berörda företaget”) hade underrättats om de omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att införa en ändrad slutgiltig antidumpningstull och utjämningstull på dess import till gemenskapen gjorde detta företag ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i antidumpningsgrundförordningen och artikel 13.1 i antisubventionsgrundförordningen. Enligt detta åtagande erbjöd sig den exporterande tillverkaren att sälja den berörda produkten till eller över ett pris som innebär att de skadliga verkningarna av dumpningen och subventioneringen undanröjs.

| (8) | Företaget kommer också att regelbundet förse kommissionen med detaljerade uppgifter beträffande sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen kommer att kunna övervaka efterlevnaden av åtagandet på ett effektivt sätt. Företagens försäljningsstruktur är dessutom sådan att kommissionen bedömer att risken för kringgående av åtagandet är begränsad. |
| --- | --- |

(8)

Företaget kommer också att regelbundet förse kommissionen med detaljerade uppgifter beträffande sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen kommer att kunna övervaka efterlevnaden av åtagandet på ett effektivt sätt. Företagens försäljningsstruktur är dessutom sådan att kommissionen bedömer att risken för kringgående av åtagandet är begränsad.

| (9) | Mot denna bakgrund kan åtagandet godtas. |
| --- | --- |

(9)

Mot denna bakgrund kan åtagandet godtas.

| (10) | För att göra det möjligt för kommissionen att på ett effektivt sätt övervaka att företaget efterlever sitt åtagande kommer tullbefrielse att medges endast när en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2604/2000 uppvisas i samband med att begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandet föreläggs den relevanta tullmyndigheten. Dessa uppgifter är dessutom nödvändiga för att tullmyndigheterna med ett tillräckligt mått av säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i handelsdokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan faktura eller om denna inte svarar mot den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna, bör i stället den tillämpliga antidumpningstullen och utjämningstullen betalas. |
| --- | --- |

(10)

För att göra det möjligt för kommissionen att på ett effektivt sätt övervaka att företaget efterlever sitt åtagande kommer tullbefrielse att medges endast när en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2604/2000 uppvisas i samband med att begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandet föreläggs den relevanta tullmyndigheten. Dessa uppgifter är dessutom nödvändiga för att tullmyndigheterna med ett tillräckligt mått av säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i handelsdokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan faktura eller om denna inte svarar mot den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna, bör i stället den tillämpliga antidumpningstullen och utjämningstullen betalas.

| (11) | Vid överträdelse eller återtagande av åtagandet eller om det finns skäl att tro att åtagandet har överträtts, kan en preliminär eller slutgiltig antidumpningstull införas i enlighet med artikel 8.9 och 8.10 i antidumpningsgrundförordningen, eller i tillämpliga fall en provisorisk eller slutgiltig utjämningstull i enlighet med artikel 13.9 och 13.10 i antisubventionsgrundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Vid överträdelse eller återtagande av åtagandet eller om det finns skäl att tro att åtagandet har överträtts, kan en preliminär eller slutgiltig antidumpningstull införas i enlighet med artikel 8.9 och 8.10 i antidumpningsgrundförordningen, eller i tillämpliga fall en provisorisk eller slutgiltig utjämningstull i enlighet med artikel 13.9 och 13.10 i antisubventionsgrundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande skall läggas till i tabellen i artikel 1 i beslut 2000/745/EG:

| Land | Tillverkare | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| ”Indien | South Asian Petrochem Limited | A 585” |

Land

Tillverkare

TARIC-tilläggsnummer

”Indien

South Asian Petrochem Limited

A 585”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 12 september 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004.

2

(3)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 23/2005 (EUT L 19, 21.1.2005, s. 1).

3

(4)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 822/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 3).

4

(5)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 88. Beslutet ändrat genom beslut 2002/232/EG (EGT L 78, 21.3.2002, s. 12).

5

(6)  EUT L 8, 12.1.2005, s. 9.

6

(7)  EUT C 8 12.1.2005, s. 2.

7

(8)  Se sidan 10 i detta nummer av EUT.

8

(9)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

9

---

| 11.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/64

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 19 september 2005

om särredovisnings- och kostnadsredovisningssystem enligt regelverket för elektronisk kommunikation

(Text av betydelse för EES)

(2005/698/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (1), särskilt artikel 19.1 i detta,

efter samråd med kommunikationskommittén, och

av följande skäl:

| (1) | I vissa bestämmelser i regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster krävs införandet av nödvändiga och lämpliga kostnadsredovisningsmekanismer, närmare bestämt rör det sig om artiklarna 9, 11 och 13 och artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (2); tillsammans med bilaga I till det direktivet, artikel 17 och artikel 18.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (3), tillsammans med bilaga VII.2 till det direktivet, och artikel 13 i direktiv 2002/21/EG. |
| --- | --- |

(1)

I vissa bestämmelser i regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster krävs införandet av nödvändiga och lämpliga kostnadsredovisningsmekanismer, närmare bestämt rör det sig om artiklarna 9, 11 och 13 och artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (2); tillsammans med bilaga I till det direktivet, artikel 17 och artikel 18.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (3), tillsammans med bilaga VII.2 till det direktivet, och artikel 13 i direktiv 2002/21/EG.

| (2) | Om operatörer till följd av en marknadsanalys enligt artikel 16 i direktiv 2002/21/EG utpekas som företag med ett betydande inflytande på en relevant marknad (nedan kallade ”anmälda operatörer”), kan de bland annat bli skyldiga att införa särredovisnings- eller kostnadsredovisningssystem. Syftet med detta är att sörja för bättre insyn i operatörernas mellanhavanden respektive att fastställa de faktiska kostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna. Dessutom kan de nationella regleringsmyndigheterna komplettera andra regleringsåtgärder som rör anmälda operatörer (exempelvis i fråga om insyn, icke-diskriminering och kostnadsorientering) genom att kräva sär- och kostnadsredovisning. |
| --- | --- |

(2)

Om operatörer till följd av en marknadsanalys enligt artikel 16 i direktiv 2002/21/EG utpekas som företag med ett betydande inflytande på en relevant marknad (nedan kallade ”anmälda operatörer”), kan de bland annat bli skyldiga att införa särredovisnings- eller kostnadsredovisningssystem. Syftet med detta är att sörja för bättre insyn i operatörernas mellanhavanden respektive att fastställa de faktiska kostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna. Dessutom kan de nationella regleringsmyndigheterna komplettera andra regleringsåtgärder som rör anmälda operatörer (exempelvis i fråga om insyn, icke-diskriminering och kostnadsorientering) genom att kräva sär- och kostnadsredovisning.

| (3) | Genom denna rekommendation uppdateras kommissionens rekommendation 98/322/EG av den 8 april 1998 om samtrafik på en avreglerad telekommunikationsmarknad (Del 2 – Särredovisning och kostnadsredovisning) (4) efter det att regelverket för elektronisk kommunikation har blivit tillämpligt (25 juli 2003). Översynen är nödvändig eftersom 2002 års regelverk medförde en rad genomgripande förändringar i 1998 års lagstiftningspaket, exempelvis i fråga om det utökade tillämpningsområdet, det nya förfarandet för förhandsskyldigheter, den ändrade tillämpningen av de specifika bestämmelserna om kostnads- och särredovisning samt tillämpningen av principen om teknikneutralitet. |
| --- | --- |

(3)

Genom denna rekommendation uppdateras kommissionens rekommendation 98/322/EG av den 8 april 1998 om samtrafik på en avreglerad telekommunikationsmarknad (Del 2 – Särredovisning och kostnadsredovisning) (4) efter det att regelverket för elektronisk kommunikation har blivit tillämpligt (25 juli 2003). Översynen är nödvändig eftersom 2002 års regelverk medförde en rad genomgripande förändringar i 1998 års lagstiftningspaket, exempelvis i fråga om det utökade tillämpningsområdet, det nya förfarandet för förhandsskyldigheter, den ändrade tillämpningen av de specifika bestämmelserna om kostnads- och särredovisning samt tillämpningen av principen om teknikneutralitet.

| (4) | Det överordnade syftet med denna rekommendation är att främja användningen av enhetliga redovisningsprinciper och redovisningsmodeller på EU-nivå, med hänsyn till de nationella regleringsmyndigheternas erfarenheter på området för kostnads- och särredovisning, samt att förbättra insynen i redovisningssystem, metoderna, framtagna uppgifter samt revisions- och rapporteringsprocesser till gagn för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

Det överordnade syftet med denna rekommendation är att främja användningen av enhetliga redovisningsprinciper och redovisningsmodeller på EU-nivå, med hänsyn till de nationella regleringsmyndigheternas erfarenheter på området för kostnads- och särredovisning, samt att förbättra insynen i redovisningssystem, metoderna, framtagna uppgifter samt revisions- och rapporteringsprocesser till gagn för alla berörda parter.

| (5) | Det finns operatörer som bedriver sin verksamhet både på marknader där de har ett betydande inflytande och på andra konkurrensutsatta marknader där de inte har ett sådant inflytande. För att kunna fullgöra sina regleringsuppgifter kan en nationell regleringsmyndighet behöva uppgifter om de marknader där en operatör inte har ett betydande inflytande. Om det har införts en särredovisningsskyldighet för en anmäld operatör med betydande inflytande på en eller flera marknader, kan därför denna skyldighet också omfatta marknader där operatören inte har ett betydande inflytande, t.ex. för att sörja för samstämmiga uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Det finns operatörer som bedriver sin verksamhet både på marknader där de har ett betydande inflytande och på andra konkurrensutsatta marknader där de inte har ett sådant inflytande. För att kunna fullgöra sina regleringsuppgifter kan en nationell regleringsmyndighet behöva uppgifter om de marknader där en operatör inte har ett betydande inflytande. Om det har införts en särredovisningsskyldighet för en anmäld operatör med betydande inflytande på en eller flera marknader, kan därför denna skyldighet också omfatta marknader där operatören inte har ett betydande inflytande, t.ex. för att sörja för samstämmiga uppgifter.

| (6) | Om särredovisnings- och kostnadsredovisningsmetoder föreskrivs, bland annat för att de skall kunna läggas till grund för beslut om priskontroll, bör detta ske på ett sätt som uppmuntrar effektiva investeringar, som klarlägger potentiellt konkurrenshämmande verksamhet, särskilt prispress, och som följer den nationella regleringsmyndighetens allmänna mål enligt artikel 8 i direktiv 2002/21/EG. |
| --- | --- |

(6)

Om särredovisnings- och kostnadsredovisningsmetoder föreskrivs, bland annat för att de skall kunna läggas till grund för beslut om priskontroll, bör detta ske på ett sätt som uppmuntrar effektiva investeringar, som klarlägger potentiellt konkurrenshämmande verksamhet, särskilt prispress, och som följer den nationella regleringsmyndighetens allmänna mål enligt artikel 8 i direktiv 2002/21/EG.

| (7) | Införandet av en ny eller omarbetad kostnadsredovisningsmetod kan tyda på att befintliga prismekanismer eller reglerade avgiftsnivåer på något sätt är olämpliga eller dåligt anpassade. En nationell regleringsmyndighet som anser att det krävs korrigerande åtgärder bör ta vederbörlig hänsyn till kommersiella och ekonomiska förhållanden för att minimera risker och osäkerhet på de berörda marknaderna. Detta skulle exempelvis kunna ske genom en rimlig övergångsperiod för eventuella prisanpassningar. |
| --- | --- |

(7)

Införandet av en ny eller omarbetad kostnadsredovisningsmetod kan tyda på att befintliga prismekanismer eller reglerade avgiftsnivåer på något sätt är olämpliga eller dåligt anpassade. En nationell regleringsmyndighet som anser att det krävs korrigerande åtgärder bör ta vederbörlig hänsyn till kommersiella och ekonomiska förhållanden för att minimera risker och osäkerhet på de berörda marknaderna. Detta skulle exempelvis kunna ske genom en rimlig övergångsperiod för eventuella prisanpassningar.

| (8) | Vid införandet av ett kostnadsredovisningssystem som grundas på ett framåtsyftande tillvägagångssätt (exempelvis på den långsiktiga marginalkostnaden, LRIC) som inte baseras på historiska kostnader utan på nukostnader, t.ex. där tillgångarnas värde nyberäknas på grundval av kostnaderna för en likvärdig modern infrastruktur byggd med hjälp av den mest effektiva teknik som finns tillgänglig, kan de nationella regleringsmyndigheterna behöva anpassa kostnadsredovisningsmetodens parametrar för att uppnå dessa mål. Både ”uppifrån och ned”- och ”nedifrån och upp”-modeller bör i tillämpliga fall användas och samordnas. Redovisningssystemen bör bygga på principen om kostnadskausalitet, såsom exempelvis ABC-redovisning gör. |
| --- | --- |

(8)

Vid införandet av ett kostnadsredovisningssystem som grundas på ett framåtsyftande tillvägagångssätt (exempelvis på den långsiktiga marginalkostnaden, LRIC) som inte baseras på historiska kostnader utan på nukostnader, t.ex. där tillgångarnas värde nyberäknas på grundval av kostnaderna för en likvärdig modern infrastruktur byggd med hjälp av den mest effektiva teknik som finns tillgänglig, kan de nationella regleringsmyndigheterna behöva anpassa kostnadsredovisningsmetodens parametrar för att uppnå dessa mål. Både ”uppifrån och ned”- och ”nedifrån och upp”-modeller bör i tillämpliga fall användas och samordnas. Redovisningssystemen bör bygga på principen om kostnadskausalitet, såsom exempelvis ABC-redovisning gör.

| (9) | När nukostnader (current cost accounting, CCA) tillämpas för nättillgångar, exempelvis accessnätet, som anses vara svårare att ersätta på medellång sikt, bör de nationella regleringsmyndigheterna anpassa parametrarna (såsom kostnad för kapital, avskrivningsprofiler, påläggssatser, tidsvarierande inslag) så att kostnadsredovisningsmetoderna tillämpas på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

(9)

När nukostnader (current cost accounting, CCA) tillämpas för nättillgångar, exempelvis accessnätet, som anses vara svårare att ersätta på medellång sikt, bör de nationella regleringsmyndigheterna anpassa parametrarna (såsom kostnad för kapital, avskrivningsprofiler, påläggssatser, tidsvarierande inslag) så att kostnadsredovisningsmetoderna tillämpas på ett konsekvent sätt.

| (10) | När det föreskrivs ett kostnadsredovisningssystem enligt artikel 13.4 i direktiv 2002/19/EG, bör reglerna för kostnadsallokering vara så detaljerade att sambandet mellan kostnader och avgifter för nätkomponenter och nättjänster klart framgår. Det måste också redogöras för hur direkta och indirekta kostnader har allokerats. |
| --- | --- |

(10)

När det föreskrivs ett kostnadsredovisningssystem enligt artikel 13.4 i direktiv 2002/19/EG, bör reglerna för kostnadsallokering vara så detaljerade att sambandet mellan kostnader och avgifter för nätkomponenter och nättjänster klart framgår. Det måste också redogöras för hur direkta och indirekta kostnader har allokerats.

| (11) | Denna rekommendation ger vägledning om tillämpningen av kostnadsredovisning och särredovisning i enlighet med det nya regelverk som antogs 2002. Rekommendation 98/322/EG ger vägledning om tillämpningen av kostnadsredovisning och särredovisning i enlighet med 1998 års regelverk. Rekommendationen från 1998 gäller fortfarande för medlemsstater som inte har avslutat sin översyn av gällande skyldigheter i fråga om kostnadsredovisning och särredovisning i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG. |
| --- | --- |

(11)

Denna rekommendation ger vägledning om tillämpningen av kostnadsredovisning och särredovisning i enlighet med det nya regelverk som antogs 2002. Rekommendation 98/322/EG ger vägledning om tillämpningen av kostnadsredovisning och särredovisning i enlighet med 1998 års regelverk. Rekommendationen från 1998 gäller fortfarande för medlemsstater som inte har avslutat sin översyn av gällande skyldigheter i fråga om kostnadsredovisning och särredovisning i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG.

| (12) | Om en medlemsstat tillämpar ett ersättningssystem som innebär finansiella överföringar, skall dessa överföringar enligt del B i bilaga IV till direktivet om samhällsomfattande tjänster göras på ett objektivt, öppet redovisat, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. För att detta skall kunna uppnås bör all ersättning för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster särredovisas i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(12)

Om en medlemsstat tillämpar ett ersättningssystem som innebär finansiella överföringar, skall dessa överföringar enligt del B i bilaga IV till direktivet om samhällsomfattande tjänster göras på ett objektivt, öppet redovisat, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. För att detta skall kunna uppnås bör all ersättning för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster särredovisas i vederbörlig ordning.

| (13) | Rekommendationen får inte påverka bestämmelserna om finansieringen av samhällsomfattande tjänster i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (5). |
| --- | --- |

(13)

Rekommendationen får inte påverka bestämmelserna om finansieringen av samhällsomfattande tjänster i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (5).

| (14) | Tillämpningen av principerna i denna rekommendation får inte påverka medlemsstaternas och företagens skyldighet att helt rätta sig efter gemenskapens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(14)

Tillämpningen av principerna i denna rekommendation får inte påverka medlemsstaternas och företagens skyldighet att helt rätta sig efter gemenskapens konkurrensregler.

| (15) | I kommissionens rekommendation 2002/590/EG av den 16 maj 2002 – Revisorers oberoende i EU: Grundläggande principer (6) fastställs goda kriterier för en eventuell granskning av revisorers oberoende. |
| --- | --- |

(15)

I kommissionens rekommendation 2002/590/EG av den 16 maj 2002 – Revisorers oberoende i EU: Grundläggande principer (6) fastställs goda kriterier för en eventuell granskning av revisorers oberoende.

| (16) | Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter (7) har avgett ett yttrande om kommissionens rekommendation om särredovisning och kostnadsredovisning från 1998, där det ingår en detaljerad bilaga om olika särredovisnings- och kostnadsredovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(16)

Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter (7) har avgett ett yttrande om kommissionens rekommendation om särredovisning och kostnadsredovisning från 1998, där det ingår en detaljerad bilaga om olika särredovisnings- och kostnadsredovisningsfrågor.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Denna rekommendation gäller införandet av särredovisnings- och kostnadsredovisningssystem hos sådana operatörer som av en nationell regleringsmyndighet har utpekats som företag med ett betydande inflytande på relevanta marknader till följd av en marknadsanalys enligt artikel 16 i direktiv 2002/21/EG. Operatörer som blir skyldiga att använda sådana system kallas nedan ”anmälda operatörer”.
  Syftet med att ålägga en anmäld operatör att använda kostnadsredovisningssystem är att se till att operatören tillämpar rättvisa, objektiva och öppet redovisade kriterier vid allokeringen av kostnader till tjänster som omfattas av skyldigheter i fråga om priskontroller eller kostnadsorienterade priser.
  Syftet med att ålägga en anmäld operatör att använda särredovisning är att sörja för mer detaljerade uppgifter än de som redovisas i operatörens lagstadgade årsredovisning, att se till att uppgifterna så nära som möjligt återspeglar resultaten inom verksamhetens olika delar (som om den anmälda operatören hade bedrivit dem som separata verksamheter), att i vertikalt integrerade företag förhindra diskriminering till förmån för operatörens egen verksamhet och att förhindra oskälig korssubventionering. |
| --- | --- |

1.

Denna rekommendation gäller införandet av särredovisnings- och kostnadsredovisningssystem hos sådana operatörer som av en nationell regleringsmyndighet har utpekats som företag med ett betydande inflytande på relevanta marknader till följd av en marknadsanalys enligt artikel 16 i direktiv 2002/21/EG. Operatörer som blir skyldiga att använda sådana system kallas nedan ”anmälda operatörer”.

Syftet med att ålägga en anmäld operatör att använda kostnadsredovisningssystem är att se till att operatören tillämpar rättvisa, objektiva och öppet redovisade kriterier vid allokeringen av kostnader till tjänster som omfattas av skyldigheter i fråga om priskontroller eller kostnadsorienterade priser.

Syftet med att ålägga en anmäld operatör att använda särredovisning är att sörja för mer detaljerade uppgifter än de som redovisas i operatörens lagstadgade årsredovisning, att se till att uppgifterna så nära som möjligt återspeglar resultaten inom verksamhetens olika delar (som om den anmälda operatören hade bedrivit dem som separata verksamheter), att i vertikalt integrerade företag förhindra diskriminering till förmån för operatörens egen verksamhet och att förhindra oskälig korssubventionering.

| 2. | Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna kräver att de anmälda operatörerna fördelar sina rörelsekostnader, sitt sysselsatta kapital och sina intäkter i den utsträckning som krävs för uppfyllandet av principerna om proportionalitet och insyn och för uppfyllandet av regleringsmålen enligt nationell lag eller gemenskapslagstiftningen.
  Det rekommenderas att kostnader, sysselsatt kapital och intäkter allokeras i enlighet med principen om kostnadskausalitet (t.ex. genom activity based costing, ABC).
  Särredovisnings- och kostnadsredovisningssystemen skall ge de anmälda operatörerna möjlighet att rapportera den föreskrivna ekonomiska information som krävs för att visa att operatörerna fullt ut uppfyller sina regleringsskyldigheter. Det rekommenderas att man för att avgöra om så är fallet tillämpar kvalitativa kriterier i fråga om relevans, tillförlitlighet, jämförbarhet och väsentlighet.
  Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna försäkrar sig om att särredovisnings- och kostnadsredovisningssystemen är adekvata och ändamålsenliga. Systemen kan göras till föremål för ett offentligt samråd. |
| --- | --- |

2.

Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna kräver att de anmälda operatörerna fördelar sina rörelsekostnader, sitt sysselsatta kapital och sina intäkter i den utsträckning som krävs för uppfyllandet av principerna om proportionalitet och insyn och för uppfyllandet av regleringsmålen enligt nationell lag eller gemenskapslagstiftningen.

Det rekommenderas att kostnader, sysselsatt kapital och intäkter allokeras i enlighet med principen om kostnadskausalitet (t.ex. genom activity based costing, ABC).

Särredovisnings- och kostnadsredovisningssystemen skall ge de anmälda operatörerna möjlighet att rapportera den föreskrivna ekonomiska information som krävs för att visa att operatörerna fullt ut uppfyller sina regleringsskyldigheter. Det rekommenderas att man för att avgöra om så är fallet tillämpar kvalitativa kriterier i fråga om relevans, tillförlitlighet, jämförbarhet och väsentlighet.

Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna försäkrar sig om att särredovisnings- och kostnadsredovisningssystemen är adekvata och ändamålsenliga. Systemen kan göras till föremål för ett offentligt samråd.

| 3. | Vid utvärderingen av ett kostnadsredovisningssystems särdrag och specificering bör den nationella regleringsmyndigheten förvissa sig om att man med hjälp av systemet kan analysera och redovisa kostnadsuppgifterna på ett sätt som bidrar till uppfyllandet av regleringsmålen. Systemet bör framför allt ge möjlighet att skilja mellan direkta kostnader (8) och indirekta kostnader (9).
  Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna vid beslut om kostnadsredovisningssystem som bygger på nukostnader klart och tydligt säger vilka tidsgränser och basår som skall gälla för nya system.
  En avgörande aspekt av en redovisningsmodell som bygger på nukostnader (current cost accounting, CCA) är att nättillgångarnas långsiktiga värde eller nuvärde beräknas för en effektiv operatör, det vill säga beräkningen skall bygga på de kostnader som en likvärdig operatör skulle ådra sig om det skulle råda full konkurrens på marknaden. Detta kräver att de avskrivningar som räknas in i rörelsekostnaderna beräknas på grundval av värderingar av nya, likvärdiga tillgångar. Redovisningen av det sysselsatta kapitalet måste därför också ske på grundval av nukostnader. Det kan krävas andra kostnadsjusteringar för att ta hänsyn till en tillgångs gällande inköpspris och driftskostnadsbas. När så är lämpligt, kan beräkningen av nättillgångarnas långsiktiga värde eller nuvärde underbyggas med en annan kostnadsredovisningsmodell, exempelvis en modell som bygger på den långsiktiga marginalkostnaden (long run incremental costs, LRIC).
  Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna vederbörligen beaktar sådana pris- och konkurrensproblem som tillämpningen av nukostnader kan ge upphov till, exempelvis i samband med tillträde till accessnät.
  Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna vederbörligen justerar de ekonomiska uppgifterna med hjälp av effektivitetsfaktorer, särskilt när kostnadsuppgifterna skall användas för att underbygga prissättningen, eftersom kostnadsredovisningssystemen (även om nukostnader tillämpas) eventuellt inte till fullo återger de faktiska eller relevanta kostnaderna (10). Effektivitetsfaktorer kan härledas från utvärderingar av en annorlunda nättopologi och nätutformning, av avskrivningsmetoder och av teknik som används eller som planeras att användas i nätet. |
| --- | --- |

3.

Vid utvärderingen av ett kostnadsredovisningssystems särdrag och specificering bör den nationella regleringsmyndigheten förvissa sig om att man med hjälp av systemet kan analysera och redovisa kostnadsuppgifterna på ett sätt som bidrar till uppfyllandet av regleringsmålen. Systemet bör framför allt ge möjlighet att skilja mellan direkta kostnader (8) och indirekta kostnader (9).

Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna vid beslut om kostnadsredovisningssystem som bygger på nukostnader klart och tydligt säger vilka tidsgränser och basår som skall gälla för nya system.

En avgörande aspekt av en redovisningsmodell som bygger på nukostnader (current cost accounting, CCA) är att nättillgångarnas långsiktiga värde eller nuvärde beräknas för en effektiv operatör, det vill säga beräkningen skall bygga på de kostnader som en likvärdig operatör skulle ådra sig om det skulle råda full konkurrens på marknaden. Detta kräver att de avskrivningar som räknas in i rörelsekostnaderna beräknas på grundval av värderingar av nya, likvärdiga tillgångar. Redovisningen av det sysselsatta kapitalet måste därför också ske på grundval av nukostnader. Det kan krävas andra kostnadsjusteringar för att ta hänsyn till en tillgångs gällande inköpspris och driftskostnadsbas. När så är lämpligt, kan beräkningen av nättillgångarnas långsiktiga värde eller nuvärde underbyggas med en annan kostnadsredovisningsmodell, exempelvis en modell som bygger på den långsiktiga marginalkostnaden (long run incremental costs, LRIC).

Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna vederbörligen beaktar sådana pris- och konkurrensproblem som tillämpningen av nukostnader kan ge upphov till, exempelvis i samband med tillträde till accessnät.

Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna vederbörligen justerar de ekonomiska uppgifterna med hjälp av effektivitetsfaktorer, särskilt när kostnadsuppgifterna skall användas för att underbygga prissättningen, eftersom kostnadsredovisningssystemen (även om nukostnader tillämpas) eventuellt inte till fullo återger de faktiska eller relevanta kostnaderna (10). Effektivitetsfaktorer kan härledas från utvärderingar av en annorlunda nättopologi och nätutformning, av avskrivningsmetoder och av teknik som används eller som planeras att användas i nätet.

| 4. | Det rekommenderas att anmälda operatörer som är skyldiga att särredovisa sina verksamheter tillhandahåller resultat- och balansräkningar och en redovisning av sysselsatt kapital för varje rapporterande regleringsenhet (på grundval av relevanta marknader och tjänster). Internpriser eller förvärv mellan enheter på olika marknader och med olika tjänster måste redovisas så klart att det tydligt framgår att skyldigheterna i fråga om icke-diskriminering är uppfyllda. Rapporteringsskyldigheterna i samband med särredovisningen kan innebära att de anmälda operatörerna måste utarbeta och lämna ut information om marknader där de inte har ett betydande inflytande.
  För konsekvensens och dataintegritetens skull rekommenderas att de ekonomiska rapporterna för de föreskrivna räkenskaperna konsolideras i en resultat- och balansräkning och i en redovisning av sysselsatt kapital för företaget i dess helhet. Dessutom bör de separata räkenskaper som krävs för regleringsändamål och operatörens lagstadgade redovisning bringas till överensstämmelse. Redovisningarna bör bli föremål för ett oberoende revisionsuttalande eller granskas av den nationella regleringsmyndigheten (beroende på tillgången på personal med lämpliga kvalifikationer). |
| --- | --- |

4.

Det rekommenderas att anmälda operatörer som är skyldiga att särredovisa sina verksamheter tillhandahåller resultat- och balansräkningar och en redovisning av sysselsatt kapital för varje rapporterande regleringsenhet (på grundval av relevanta marknader och tjänster). Internpriser eller förvärv mellan enheter på olika marknader och med olika tjänster måste redovisas så klart att det tydligt framgår att skyldigheterna i fråga om icke-diskriminering är uppfyllda. Rapporteringsskyldigheterna i samband med särredovisningen kan innebära att de anmälda operatörerna måste utarbeta och lämna ut information om marknader där de inte har ett betydande inflytande.

För konsekvensens och dataintegritetens skull rekommenderas att de ekonomiska rapporterna för de föreskrivna räkenskaperna konsolideras i en resultat- och balansräkning och i en redovisning av sysselsatt kapital för företaget i dess helhet. Dessutom bör de separata räkenskaper som krävs för regleringsändamål och operatörens lagstadgade redovisning bringas till överensstämmelse. Redovisningarna bör bli föremål för ett oberoende revisionsuttalande eller granskas av den nationella regleringsmyndigheten (beroende på tillgången på personal med lämpliga kvalifikationer).

| 5. | Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna gör relevanta och tillräckligt detaljerade redovisningsuppgifter från de anmälda operatörerna tillgängliga för berörda parter. Uppgifterna bör vara så detaljerade att det kan visas att det inte förekommer någon otillbörlig diskriminering mellan tjänster som tillhandahålls internt respektive externt. Dessutom bör kostnadsberäkningsmetoden och den genomsnittliga kostnaden för tjänster framgå. De nationella regleringsmyndigheterna bör i samband med dessa uppgifter ta vederbörlig hänsyn till affärshemligheter.
  Genom att de anmälda operatörerna offentliggör tillräckligt detaljerade kostnadsredovisningar, som exempelvis visar den genomsnittliga kostnaden för nätverkskomponenter, kommer öppenheten att öka liksom konkurrenternas förtroende för att det inte förekommer några konkurrensbegränsande korssubventioner. Detta anses vara särskilt viktigt för tjänster i grossistledet. En vägledning om redovisningskrav och offentliggörande av uppgifter återfinns i bilagan. |
| --- | --- |

5.

Det rekommenderas att de nationella regleringsmyndigheterna gör relevanta och tillräckligt detaljerade redovisningsuppgifter från de anmälda operatörerna tillgängliga för berörda parter. Uppgifterna bör vara så detaljerade att det kan visas att det inte förekommer någon otillbörlig diskriminering mellan tjänster som tillhandahålls internt respektive externt. Dessutom bör kostnadsberäkningsmetoden och den genomsnittliga kostnaden för tjänster framgå. De nationella regleringsmyndigheterna bör i samband med dessa uppgifter ta vederbörlig hänsyn till affärshemligheter.

Genom att de anmälda operatörerna offentliggör tillräckligt detaljerade kostnadsredovisningar, som exempelvis visar den genomsnittliga kostnaden för nätverkskomponenter, kommer öppenheten att öka liksom konkurrenternas förtroende för att det inte förekommer några konkurrensbegränsande korssubventioner. Detta anses vara särskilt viktigt för tjänster i grossistledet. En vägledning om redovisningskrav och offentliggörande av uppgifter återfinns i bilagan.

| 6. | Om ett företag utses att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i enlighet med artikel 8 i direktivet om samhällsomfattande tjänster kan slutkundtaxorna regleras i enlighet med artikel 17 i samma direktiv. Om en medlemsstat har ett program för finansiering av skyldigheter i samband med samhällsomfattande tjänster, bör de företag som har utsetts att tillhandahålla sådana tjänster särredovisa alla bidrag som de får inom ramen för ersättningssystemet. |
| --- | --- |

6.

Om ett företag utses att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i enlighet med artikel 8 i direktivet om samhällsomfattande tjänster kan slutkundtaxorna regleras i enlighet med artikel 17 i samma direktiv. Om en medlemsstat har ett program för finansiering av skyldigheter i samband med samhällsomfattande tjänster, bör de företag som har utsetts att tillhandahålla sådana tjänster särredovisa alla bidrag som de får inom ramen för ersättningssystemet.

| 7. | Dessa redovisningsriktlinjer gäller den rapportering som krävs för regleringsändamål och är inte avsedda att ersätta någon medlemsstats lagstadgade ekonomiska redovisning. |
| --- | --- |

7.

Dessa redovisningsriktlinjer gäller den rapportering som krävs för regleringsändamål och är inte avsedda att ersätta någon medlemsstats lagstadgade ekonomiska redovisning.

| 8. | Denna rekommendation skall ses över inom tre år efter dess tillämpningsdag. |
| --- | --- |

8.

Denna rekommendation skall ses över inom tre år efter dess tillämpningsdag.

| 9. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 19 september 2005.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

1

(2)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

2

(3)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

3

(4)  EGT L 141, 13.5.1998, s. 6.

4

(5)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2000/52/EG (EGT L 193, 29.7.2000, s. 75).

5

(6)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 22.

6

(7)  Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter har inrättats genom kommissionens beslut 2002/627/EG (EGT L 200, 30.7.2002, s. 38), ändrat genom beslut 2004/641/EG (EUT L 293, 16.9.2004, s. 30).

7

(8)  Direkta kostnader är de kostnader som fullt ut och otvetydigt kan hänföras till specificerade verksamheter.

8

(9)  Indirekta kostnader är de kostnader som måste fördelas med hjälp av en skälig och objektiv fördelningsmetod.

9

(10)  Vissa tillgångar är eventuellt överdimensionerade, eller så är nätutformningen kanske inte optimal. Onödiga eller ineffektiva kostnader bör räknas bort. De kan tas fram med hjälp av en ekonomisk-teknisk ”nedifrån och upp”-modell.

10

---

BILAGA

VÄGLEDNING OM RAPPORTERINGSKRAV OCH OFFENTLIGGÖRANDE AV UPPGIFTER

I denna bilaga beskrivs reglerna för den regelbundna rapporteringen och besvaras frågor om offentliggörandet av uppgifter och om intyget om överensstämmelse.

Enligt riktlinjerna i punkt 2 i rekommendationen skall de ekonomiska uppgifterna i särredovisnings- och kostnadsredovisningssystemen vara så detaljerade att de visar att operatörerna uppfyller principerna om icke-diskriminering och insyn. Vidare skall man med hjälp av uppgifterna på lämpligt sätt kunna identifiera och tillskriva intäkter, kostnader, sysselsatt kapital och producerade volymer inom en operatörs olika verksamheter. Redovisningsuppgifterna bör omgående överlämnas till den nationella regleringsmyndigheten.

En god redovisning av de föreskrivna räkenskaperna innebär att årsredovisningens viktigaste budskap förmedlas klart och tydligt och så enkelt och direkt som möjligt. Redovisning av ekonomiska uppgifter innebär en viss grad av abstraktion och sammanläggning. Om denna process genomförs metodiskt, blir insikten i verksamheten större, eftersom redovisningen på så sätt uppfyller de olika regleringsmålen och exempelvis visar att avgifterna är kostnadsorienterade eller att det inte förekommer någon oskälig diskriminering.

Redovisningsrapporter innehåller noter och kompletterade specifikationer som fördjupar och förklarar årsredovisningen. Årsredovisningen och noterna bildar en odelbar enhet.

De redovisningsuppgifter som krävs för regleringsändamål är till för de nationella regleringsmyndigheterna och för andra parter som kan komma att beröras av regleringsbeslut på grundval av sådana uppgifter, exempelvis konkurrenter, investerare och konsumenter. Att offentliggöra uppgifter kan i detta sammanhang bidra till en öppen och konkurrensutsatt marknad och dessutom öka det föreskrivna redovisningssystemets trovärdighet.

Vad som behöver offentliggöras kan dock vara begränsat genom medlemsstatens eller gemenskapens bestämmelser om affärshemligheter. Det rekommenderas därför att de nationella regleringsmyndigheterna, efter att ha hört operatörerna, fastställer vilka uppgifter som skall anses vara konfidentiella och som därför inte bör lämnas ut.

1.   Framtagande och offentliggörande av uppgifter

Följande ekonomiska uppgifter bör tas fram och offentliggöras för den relevanta marknaden respektive tjänsten (med förbehåll för sekretess och lagstadgade skyldigheter):

| — | Resultat- och balansräkningar. |
| --- | --- |

—

Resultat- och balansräkningar.

| — | Redovisning av sysselsatt kapital (med redogörelse för vilken beräkningsmetod och vilka parametervärden som har använts). |
| --- | --- |

—

Redovisning av sysselsatt kapital (med redogörelse för vilken beräkningsmetod och vilka parametervärden som har använts).

| — | Konsolidering och överensstämmelse med lagstadgade räkenskaper eller kostnadsuppgifter från andra källor. |
| --- | --- |

—

Konsolidering och överensstämmelse med lagstadgade räkenskaper eller kostnadsuppgifter från andra källor.

| — | En beskrivning av kostnadsberäkningsmetoderna med uppgift om kostnadsbas och standardkostnader, allokerings- och värderingsmetoder samt metod för beräkning och behandling av indirekta kostnader. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av kostnadsberäkningsmetoderna med uppgift om kostnadsbas och standardkostnader, allokerings- och värderingsmetoder samt metod för beräkning och behandling av indirekta kostnader.

| — | Icke-diskrimineringsnoter (detaljerade uppgifter om internpriser). |
| --- | --- |

—

Icke-diskrimineringsnoter (detaljerade uppgifter om internpriser).

| — | Revisionsuttalande (om den nationella regleringsmyndigheten så kräver). |
| --- | --- |

—

Revisionsuttalande (om den nationella regleringsmyndigheten så kräver).

| — | Redogörelse för redovisningssed och föreskrivna bokföringsprinciper. |
| --- | --- |

—

Redogörelse för redovisningssed och föreskrivna bokföringsprinciper.

| — | Intyg om överensstämmelse med gemenskapens och medlemsstatens regler. |
| --- | --- |

—

Intyg om överensstämmelse med gemenskapens och medlemsstatens regler.

| — | Vid behov kompletterande specifikationer. |
| --- | --- |

—

Vid behov kompletterande specifikationer.

Den nationella regleringsmyndigheten bör i förväg och i samråd med operatörerna fastställa i vilken form rapporterna skall tas fram, vilket kan vara det normala lagstadgade redovisningsformatet. Följande uppgifter får inte betraktas som konfidentiella: intyget om överensstämmelse med gemenskapens och medlemsstatens regler, revisionsuttalandet samt redogörelsen för bokföringsprinciper, redovisningssed, modeller och rutiner, särskilt metoderna för kostnadsallokering. Revisionens resultat bör offentliggöras, utan att nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning om affärshemligheter påverkas.

2.   Intyg om överensstämmelse

Det årliga intyget om överensstämmelse bör åtminstone omfatta

| — | revisorns slutsatser, |
| --- | --- |

—

revisorns slutsatser,

| — | alla upptäckta oriktigheter, |
| --- | --- |

—

alla upptäckta oriktigheter,

| — | revisorns rekommendationer (med beskrivning av förväntade effekter), |
| --- | --- |

—

revisorns rekommendationer (med beskrivning av förväntade effekter),

| — | fullständig redogörelse för den kontrollmetod som använts, och |
| --- | --- |

—

fullständig redogörelse för den kontrollmetod som använts, och

| — | några samlade ekonomiska uppgifter och redovisningsuppgifter (såsom CCA-justeringar, kostnadsfördelningens viktigaste beräkningsgrunder, nivå på allokerade kostnader och modellens precisionsgrad). |
| --- | --- |

—

några samlade ekonomiska uppgifter och redovisningsuppgifter (såsom CCA-justeringar, kostnadsfördelningens viktigaste beräkningsgrunder, nivå på allokerade kostnader och modellens precisionsgrad).

Intyget om överensstämmelse och revisionens resultat bör offentliggöras i en för de berörda parterna lättillgänglig form, exempelvis på papper, i elektronisk form eller på operatörens eller den nationella regleringsmyndighetens webbplats.

3.   Rapporteringsperiod

Den föreskrivna redovisningen bör offentliggöras en gång om året och så snart som möjligt efter slutet av bokförings- respektive verksamhetsåret. Intyget om överensstämmelse bör offentliggöras senast två månader efter det att den föreskrivna revisionen har slutförts eller vid den tidpunkt som är gällande praxis i enlighet med regleringsskyldigheterna.

---