# Euroopa Liidu L 199/29.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 199 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide29. juuli 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 199

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide29. juuli 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1212/2005, 25. juuli 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1213/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1214/2005, 28. juuli 2005, millega parandatakse määruse (EMÜ) nr 1722/93 (milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogude määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, portugali-, rootsi- ja soomekeelset versiooni | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1215/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1990/2004, millega kehtestatakse veinisektoris üleminekųmeetmed seoses Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1217/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/286/EÜ sätestatud teatavate Bulgaariast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1218/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1182/2005 sätestatud Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste imporditariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 39 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1219/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas | 45 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1220/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1279/98 Bulgaariast pärit veise- ja vasikalihatoodete teatavate tariifikvootide osas | 47 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1221/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 51 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1222/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad | 54 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1223/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 58 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1224/2005, 28. juuli 2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 60 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1225/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 68 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1226/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma | 70 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1227/2005, 28. juuli 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 29. juulist 2005 | 71 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1228/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 73 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1229/2005, 28. juuli 2005, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused | 75 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1230/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 33. osaliseks pakkumismenetluseks | 78 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1231/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 1. osaliseks pakkumismenetluseks | 79 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1232/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 868/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 80 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1233/2005, 28. juuli 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 81 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1234/2005, 28. juuli 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 82 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1235/2005, 28. juuli 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 83 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1212/2005, 25. juuli 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1213/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1214/2005, 28. juuli 2005, millega parandatakse määruse (EMÜ) nr 1722/93 (milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogude määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, portugali-, rootsi- ja soomekeelset versiooni

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1215/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1990/2004, millega kehtestatakse veinisektoris üleminekųmeetmed seoses Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1217/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/286/EÜ sätestatud teatavate Bulgaariast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad

33

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1218/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1182/2005 sätestatud Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste imporditariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad

39

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1219/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas

45

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1220/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1279/98 Bulgaariast pärit veise- ja vasikalihatoodete teatavate tariifikvootide osas

47

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1221/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

51

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1222/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

54

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1223/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

58

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1224/2005, 28. juuli 2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

60

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1225/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

68

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1226/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

70

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1227/2005, 28. juuli 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 29. juulist 2005

71

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1228/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

73

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1229/2005, 28. juuli 2005, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

75

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1230/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 33. osaliseks pakkumismenetluseks

78

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1231/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 1. osaliseks pakkumismenetluseks

79

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1232/2005, 28. juuli 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 868/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

80

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1233/2005, 28. juuli 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

81

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1234/2005, 28. juuli 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

82

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1235/2005, 28. juuli 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega

83

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 20. juuli 2005, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames liikmesriikide tehtud teatavate kulude ühenduse rahastamisest väljajätmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2756 all)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuli 2005, millega keeldutakse betaiini turuleviimisest uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2770 all) | 89 |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuli 2005, millega lubatakse isomaltuloosi turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2776 all) | 90 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 20. juuli 2005, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames liikmesriikide tehtud teatavate kulude ühenduse rahastamisest väljajätmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2756 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2756 all)

1

84

*

Komisjoni otsus, 25. juuli 2005, millega keeldutakse betaiini turuleviimisest uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2770 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2770 all)

89

*

Komisjoni otsus, 25. juuli 2005, millega lubatakse isomaltuloosi turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2776 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2776 all)

90

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/582/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi | 92 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/583/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas volitusi | 94 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/584/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Moldovas volitusi | 95 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/585/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Afganistanis volitusi | 96 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/586/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi | 97 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/587/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis volitusi | 99 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/588/ÜVJP, 28. juuli 2005, Euroopa Liidu eriesindaja nimetamise kohta Kesk-Aasiasse | 100 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/589/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis volitusi | 103 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2005/582/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi

92

*

Nõukogu ühismeede 2005/583/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas volitusi

94

*

Nõukogu ühismeede 2005/584/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Moldovas volitusi

95

*

Nõukogu ühismeede 2005/585/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Afganistanis volitusi

96

*

Nõukogu ühismeede 2005/586/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi

97

*

Nõukogu ühismeede 2005/587/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis volitusi

99

*

Nõukogu ühismeede 2005/588/ÜVJP, 28. juuli 2005, Euroopa Liidu eriesindaja nimetamise kohta Kesk-Aasiasse

100

*

Nõukogu ühismeede 2005/589/ÜVJP, 28. juuli 2005, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis volitusi

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1212/2005,

25. juuli 2005,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 30. aprillil 2004 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit valandite impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

30. aprillil 2004 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit valandite impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati pärast seda, kui EUROFONTE (edaspidi “kaebuse esitaja”) esitas märtsis 2004 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa – üle 50 % ühenduse valandite kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati pärast seda, kui EUROFONTE (edaspidi “kaebuse esitaja”) esitas märtsis 2004 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa – üle 50 % ühenduse valandite kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Komisjon teatas kaebuse esitajatele, kaebuses nimetatud ühenduse tootjatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, Hiina ametiasutustele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt huvitatud ühendustele ametlikult uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas kaebuse esitajatele, kaebuses nimetatud ühenduse tootjatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, Hiina ametiasutustele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt huvitatud ühendustele ametlikult uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Mitmed taotleja esindatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad ja tarbijate ühendused teatasid oma seisukohad. Kuulati ära kõik huvitatud isikud, kes esitasid selleks eespool sätestatud tähtaja jooksul taotluse ning teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(4)

Mitmed taotleja esindatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad ja tarbijate ühendused teatasid oma seisukohad. Kuulati ära kõik huvitatud isikud, kes esitasid selleks eespool sätestatud tähtaja jooksul taotluse ning teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

1.   Väljavõtteline uuring, turumajanduslik ja individuaalne kohtlemine

| (5) | Arvestades uurimisega seotud eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõttelise uuringu korraldamine. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades uurimisega seotud eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõttelise uuringu korraldamine.

| (6) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, ühenduse tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Komisjon võttis ühendust ka eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega ja Hiina ametiasutustega. Nimetatud pooled ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamisele vastuväiteid. |
| --- | --- |

(6)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, ühenduse tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Komisjon võttis ühendust ka eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega ja Hiina ametiasutustega. Nimetatud pooled ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamisele vastuväiteid.

| (7) | Kokku vastasid küsimustikule ettenähtud tähtaja jooksul ning esitasid nõutud teabe 33 Hiina eksportijat/tootjat, 24 ühenduse tootjat ja 15 importijat. |
| --- | --- |

(7)

Kokku vastasid küsimustikule ettenähtud tähtaja jooksul ning esitasid nõutud teabe 33 Hiina eksportijat/tootjat, 24 ühenduse tootjat ja 15 importijat.

| (8) | Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt huvitatud Hiina äriühingutele ning kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid, turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Seoses sellega taotles 21 äriühingut algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel turumajanduslikku kohtlemist ning 3 äriühingut algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(8)

Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt huvitatud Hiina äriühingutele ning kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid, turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Seoses sellega taotles 21 äriühingut algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel turumajanduslikku kohtlemist ning 3 äriühingut algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel ainult individuaalset kohtlemist.

| (9) | Eksportivate tootjate valim moodustati pärast konsulteerimist koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjatega ja Hiina ametiasutustega. Eksportivate tootjate valimi moodustamisel lähtuti suurimast tüüpilisest ekspordimahust ühendusse (individuaalsete ettevõtete või seotud äriühingute rühma kohta), mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida, ning sellest, kas ettevõtted kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist. Valim moodustati ainult sellistest ettevõtetest, mis kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist, kuna üleminekujärgus majanduse puhul tehakse teiste ettevõtete normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Sellest lähtudes moodustati seitsmest eksportivast tootjast koosnev representatiivne valim. Valimi koostamiseks läbi viidud küsitluse põhjal moodustas seitsme valimisse võetud ettevõtte eksport umbes 50 % koostööd tegevate tootjate koguekspordist. |
| --- | --- |

(9)

Eksportivate tootjate valim moodustati pärast konsulteerimist koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjatega ja Hiina ametiasutustega. Eksportivate tootjate valimi moodustamisel lähtuti suurimast tüüpilisest ekspordimahust ühendusse (individuaalsete ettevõtete või seotud äriühingute rühma kohta), mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida, ning sellest, kas ettevõtted kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist. Valim moodustati ainult sellistest ettevõtetest, mis kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist, kuna üleminekujärgus majanduse puhul tehakse teiste ettevõtete normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Sellest lähtudes moodustati seitsmest eksportivast tootjast koosnev representatiivne valim. Valimi koostamiseks läbi viidud küsitluse põhjal moodustas seitsme valimisse võetud ettevõtte eksport umbes 50 % koostööd tegevate tootjate koguekspordist.

| (10) | Ühenduse tootjate valimi moodustamisel lähtuti kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 ning pärast konsulteerimist koostööd tegevate tootjatega ja nende nõusolekul suurimast tüüpilisest toodangu- ja müügimahust ühenduses. Selle tulemusena valiti valimi jaoks välja viis ühenduse tootjat. Komisjon saatis viiele väljavalitud ettevõttele küsimustikud ning ettenähtud tähtaja jooksul saadi neli täielikku vastust. Üks ettevõte esitas vastuse ettenähtud pikendatud tähtajast hiljem ning jäeti seetõttu menetlusest välja. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse tootjate valimi moodustamisel lähtuti kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 ning pärast konsulteerimist koostööd tegevate tootjatega ja nende nõusolekul suurimast tüüpilisest toodangu- ja müügimahust ühenduses. Selle tulemusena valiti valimi jaoks välja viis ühenduse tootjat. Komisjon saatis viiele väljavalitud ettevõttele küsimustikud ning ettenähtud tähtaja jooksul saadi neli täielikku vastust. Üks ettevõte esitas vastuse ettenähtud pikendatud tähtajast hiljem ning jäeti seetõttu menetlusest välja.

| (11) | Importijate valimi moodustamisel lähtuti kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 ning pärast konsulteerimist koostööd tegevate importijatega ja nende nõusolekul esimeses järjekorras suurimast tüüpilisest ühendusse suunatud impordi mahust ja teises järjekorras geograafilisest jagunemisest. Leiti, et 15 ettevõttest kahel on Hiinas seotud tootjad ja need jäeti valimist välja, kuna neid tuleks vaadelda eksportivate tootjate valimi moodustamise raames. Tulemusena valiti välja neli importijat, kellest kolm esitasid küsimustikule täielikud vastused. |
| --- | --- |

(11)

Importijate valimi moodustamisel lähtuti kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 ning pärast konsulteerimist koostööd tegevate importijatega ja nende nõusolekul esimeses järjekorras suurimast tüüpilisest ühendusse suunatud impordi mahust ja teises järjekorras geograafilisest jagunemisest. Leiti, et 15 ettevõttest kahel on Hiinas seotud tootjad ja need jäeti valimist välja, kuna neid tuleks vaadelda eksportivate tootjate valimi moodustamise raames. Tulemusena valiti välja neli importijat, kellest kolm esitasid küsimustikule täielikud vastused.

| (12) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Saint Gobain PAM, Prantsusmaa, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad

—

Saint Gobain PAM, Prantsusmaa,

| — | Saint Gobain, Suurbritannia, |
| --- | --- |

—

Saint Gobain, Suurbritannia,

| — | Norford, Prantsusmaa ja temaga seotud ettevõtted Norinco, Prantsusmaa ja Norinco, Suurbritannia, |
| --- | --- |

—

Norford, Prantsusmaa ja temaga seotud ettevõtted Norinco, Prantsusmaa ja Norinco, Suurbritannia,

| — | Cavanagh, Iirimaa, |
| --- | --- |

—

Cavanagh, Iirimaa,

| — | Fudiciones Odena, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Fudiciones Odena, Hispaania.

| b) | Hiina eksportivad tootjad







  — | Zibo Benito Metalwork Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad

—

Zibo Benito Metalwork Co. Ltd,

| — | Benito Tianjin Metal Products Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Benito Tianjin Metal Products Co. Ltd,

| — | Qingdao Benito Metal Products Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Qingdao Benito Metal Products Co. Ltd,

| — | Shandong Huijin Stock Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Shandong Huijin Stock Co. Ltd,

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd,

| — | Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, |
| --- | --- |

—

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei,

| — | Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.

| c) | Eksportivate tootjatega seotud ühenduses paiknevad importijad







  — | Fundicio Ductil Benito, S.L, |
| --- | --- | --- |

c)

Eksportivate tootjatega seotud ühenduses paiknevad importijad

—

Fundicio Ductil Benito, S.L,

| — | Mario Cirino Pomicino S.p.A. |
| --- | --- |

—

Mario Cirino Pomicino S.p.A.

| d) | Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:







  — | Hydrotec, Saksamaa, |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:

—

Hydrotec, Saksamaa,

| — | Peter Savage, Suurbritannia. |
| --- | --- |

—

Peter Savage, Suurbritannia.

| (13) | Lähtudes vajadusest määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:






  — | Carnation Industries Ltd., India. |
| --- | --- | --- |

(13)

Lähtudes vajadusest määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:

—

Carnation Industries Ltd., India.

| (14) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2003–31. märts 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemiseks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2003–31. märts 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemiseks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Üldist

| (15) | Vaatlusalused valandid koosnevad üldiselt raamist, mis paikneb maa sees, ja kaanest või restist, mis asub samal tasapinnal jalakäijate ja/või sõidukite liikumispinnaga ning peab otseselt vastu pidama jalakäijate ja/või sõidukite raskusele. Raam asetatakse vahetult betoonist või tellistest kaevu ülemise osa peale. Seda kasutatakse kaevule juurdepääsuks ja/või sellesse sisenemiseks. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalused valandid koosnevad üldiselt raamist, mis paikneb maa sees, ja kaanest või restist, mis asub samal tasapinnal jalakäijate ja/või sõidukite liikumispinnaga ning peab otseselt vastu pidama jalakäijate ja/või sõidukite raskusele. Raam asetatakse vahetult betoonist või tellistest kaevu ülemise osa peale. Seda kasutatakse kaevule juurdepääsuks ja/või sellesse sisenemiseks.

| (16) | Valandeid kasutatakse kaevu katmiseks ning need peavad pidama vastu mootorsõidukite ja/või jalakäijate survele. Kaas või rest peab olema tihedalt raamile kinnitatud, et vältida müra, reostust, vigastusi ja sõidukite purunemist. Valandid peavad võimaldama kaevule turvaliselt ja lihtsalt juurde pääseda, nii kaevu sisenemise kui visuaalse kontrolli eesmärgil. |
| --- | --- |

(16)

Valandeid kasutatakse kaevu katmiseks ning need peavad pidama vastu mootorsõidukite ja/või jalakäijate survele. Kaas või rest peab olema tihedalt raamile kinnitatud, et vältida müra, reostust, vigastusi ja sõidukite purunemist. Valandid peavad võimaldama kaevule turvaliselt ja lihtsalt juurde pääseda, nii kaevu sisenemise kui visuaalse kontrolli eesmärgil.

| (17) | Valandeid on erineva kuju ja mõõtmetega. Need peavad sobima selle kaevu mõõtmetega, mida need katavad ja millele juurdepääsu võimaldavad. Raamid on tavaliselt ümmargused, ruudu- või ristkülikukujulised. Kaasi ja reste on samuti erikujulisi, sealhulgas, kuid mitte ainult, kolmnurkseid, ümmargusi, ruudu- ja ristkülikukujulisi. |
| --- | --- |

(17)

Valandeid on erineva kuju ja mõõtmetega. Need peavad sobima selle kaevu mõõtmetega, mida need katavad ja millele juurdepääsu võimaldavad. Raamid on tavaliselt ümmargused, ruudu- või ristkülikukujulised. Kaasi ja reste on samuti erikujulisi, sealhulgas, kuid mitte ainult, kolmnurkseid, ümmargusi, ruudu- ja ristkülikukujulisi.

| (18) | Valandid on valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist. Neid toodetakse terasejääkidest, koksist, toormalmist, süsinikutolmust, lubjakivist, ferrosiliitsiumist ja magneesiumist, mille määr sõltub tootmisprotsessist ja lõpptoote liigist (kõrgtugev või hallmalm). Valandite tootmisel kasutatakse raua sulatamiseks kahte meetodit: elektri- või šahtahju abil. Hall- ja kõrgtugevast malmist valandite valmistamise protsess on sarnane. Peamiseks erinevuseks kõrgtugeva malmi valmistamisel on see, et malmis olevale süsinikule lisatakse magneesiumi, mille tagajärjel selle kuju muutub helbelisest kerajaks; hallmalmi puhul seda ei tehta. Kui sulatusprotsess on lõpule viidud, valatakse sulamalm kas käsitsi või mehaaniliselt valuvormi. |
| --- | --- |

(18)

Valandid on valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist. Neid toodetakse terasejääkidest, koksist, toormalmist, süsinikutolmust, lubjakivist, ferrosiliitsiumist ja magneesiumist, mille määr sõltub tootmisprotsessist ja lõpptoote liigist (kõrgtugev või hallmalm). Valandite tootmisel kasutatakse raua sulatamiseks kahte meetodit: elektri- või šahtahju abil. Hall- ja kõrgtugevast malmist valandite valmistamise protsess on sarnane. Peamiseks erinevuseks kõrgtugeva malmi valmistamisel on see, et malmis olevale süsinikule lisatakse magneesiumi, mille tagajärjel selle kuju muutub helbelisest kerajaks; hallmalmi puhul seda ei tehta. Kui sulatusprotsess on lõpule viidud, valatakse sulamalm kas käsitsi või mehaaniliselt valuvormi.

2.   Vaatlusalune toode

| (19) | Vaatlusaluseks tooteks on teatavad Hiinast pärit mittetempermalmist valandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osad, masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida harilikult deklareeritakse CN-koodide 7325 10 50 ja 7325 10 92 ning vahel ka CN-koodi 7325 10 99 all. Need CN-koodid vastavad toote eri esinemisvormidele (sh kaevukaaned, restkaevude restid). Kõik need tooted leiti olevat piisavalt sarnased, et neid saaks menetluses vaadelda ühe tootena. Tuleb märkida, et maa-aluseid tuletõrjehüdrante peetakse nende kasutusala ja konstruktsiooni tõttu vaatluskaevust oluliselt erinevaks ning seetõttu ei käsitleta neid vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusaluseks tooteks on teatavad Hiinast pärit mittetempermalmist valandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osad, masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida harilikult deklareeritakse CN-koodide 7325 10 50 ja 7325 10 92 ning vahel ka CN-koodi 7325 10 99 all. Need CN-koodid vastavad toote eri esinemisvormidele (sh kaevukaaned, restkaevude restid). Kõik need tooted leiti olevat piisavalt sarnased, et neid saaks menetluses vaadelda ühe tootena. Tuleb märkida, et maa-aluseid tuletõrjehüdrante peetakse nende kasutusala ja konstruktsiooni tõttu vaatluskaevust oluliselt erinevaks ning seetõttu ei käsitleta neid vaatlusaluse tootena.

| (20) | Kui Hiinas kasutatakse valandite tootmisel peamiselt šahtahjusid, siis ühenduse tootmisharu kasutab sulatusprotsessis peamiselt elektriahjusid. Hiina tootmisprotsess erineb ELi tootmisest ka selle poolest, et Hiinas kasutatakse peamiselt käsitsi valamist, samas kui ELi tootjad kasutavad selleks masinaid. Valandid on valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist. Neid toodetakse terasejääkidest, koksist, toormalmist, süsinikutolmust, lubjakivist, ferrosiliitsiumist ja magneesiumist, mille määr sõltub tootmisprotsessist ja lõpptoote liigist (kõrgtugev või hallmalm). Valandite tootmisel kasutatakse raua sulatamiseks kahte meetodit: elektri- või šahtahju abil. Hall- ja kõrgtugevast malmist valandite valmistamise protsess on sarnane. Peamiseks erinevuseks kõrgtugeva malmi valmistamisel on see, et malmis olevale süsinikule lisatakse magneesiumi, mille tagajärjel selle kuju muutub helbelisest kerajaks; hallmalmi puhul seda ei tehta. Kui sulatusprotsess on lõpule viidud, valatakse sulamalm kas käsitsi või mehaaniliselt valuvormi. Hiinas toodetakse nii hall- kui kõrgtugevast malmist valandeid. |
| --- | --- |

(20)

Kui Hiinas kasutatakse valandite tootmisel peamiselt šahtahjusid, siis ühenduse tootmisharu kasutab sulatusprotsessis peamiselt elektriahjusid. Hiina tootmisprotsess erineb ELi tootmisest ka selle poolest, et Hiinas kasutatakse peamiselt käsitsi valamist, samas kui ELi tootjad kasutavad selleks masinaid. Valandid on valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist. Neid toodetakse terasejääkidest, koksist, toormalmist, süsinikutolmust, lubjakivist, ferrosiliitsiumist ja magneesiumist, mille määr sõltub tootmisprotsessist ja lõpptoote liigist (kõrgtugev või hallmalm). Valandite tootmisel kasutatakse raua sulatamiseks kahte meetodit: elektri- või šahtahju abil. Hall- ja kõrgtugevast malmist valandite valmistamise protsess on sarnane. Peamiseks erinevuseks kõrgtugeva malmi valmistamisel on see, et malmis olevale süsinikule lisatakse magneesiumi, mille tagajärjel selle kuju muutub helbelisest kerajaks; hallmalmi puhul seda ei tehta. Kui sulatusprotsess on lõpule viidud, valatakse sulamalm kas käsitsi või mehaaniliselt valuvormi. Hiinas toodetakse nii hall- kui kõrgtugevast malmist valandeid.

| (21) | Hall- ja kõrgtugeva malmi erinevus seisneb selles, et hallmalmi valmistatakse grafiidihelvestest; selle tulemusena on saadud materjal jäigem ning valand jääb lõplikult püsima massi abil. Kõrgtugevat malmi valmistatakse kerajast grafiidist, mille tulemusena saadakse plastsem toode, mis on ergonoomilisem, kuid mille püsimajäämiseks tuleb kasutada lukustusseadet. |
| --- | --- |

(21)

Hall- ja kõrgtugeva malmi erinevus seisneb selles, et hallmalmi valmistatakse grafiidihelvestest; selle tulemusena on saadud materjal jäigem ning valand jääb lõplikult püsima massi abil. Kõrgtugevat malmi valmistatakse kerajast grafiidist, mille tulemusena saadakse plastsem toode, mis on ergonoomilisem, kuid mille püsimajäämiseks tuleb kasutada lukustusseadet.

| (22) | Nagu eespool mainitud, on uurimine näidanud, et vaatamata hall- või kõrgtugeva malmi kasutamisest tulenevatele erinevustele on kõigi valandite füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused samad, neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel ning neid saab vaadelda sama toote eri liikidena. |
| --- | --- |

(22)

Nagu eespool mainitud, on uurimine näidanud, et vaatamata hall- või kõrgtugeva malmi kasutamisest tulenevatele erinevustele on kõigi valandite füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused samad, neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel ning neid saab vaadelda sama toote eri liikidena.

| (23) | Seepärast on uurimise vaatlusaluseks tooteks Hiinast pärit valandid, mis vastavad üldosas esitatud kirjeldusele. |
| --- | --- |

(23)

Seepärast on uurimise vaatlusaluseks tooteks Hiinast pärit valandid, mis vastavad üldosas esitatud kirjeldusele.

3.   Samasugune toode

| (24) | Vaatlusaluse toote ning normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigina kasutatud Indias toodetud ja müüdud valandite vahel ei leitud erinevusi. |
| --- | --- |

(24)

Vaatlusaluse toote ning normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigina kasutatud Indias toodetud ja müüdud valandite vahel ei leitud erinevusi.

| (25) | Samuti ei leitud erinevusi vaatlusaluse toote ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müüdud valandite vahel. |
| --- | --- |

(25)

Samuti ei leitud erinevusi vaatlusaluse toote ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müüdud valandite vahel.

| (26) | Teatavad isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud valandid ei ole vaatlusaluse tootega päris sarnased. Eelkõige väitsid nad, et Euroopa tasemel kehtivad normid on kindlaks määratud EN124 standarditega ning et riikide normid hõlmavad küll EN124, kuid täpsustavad harilikult ka muid üksikasju, mille tulemusena riikide turgudel müüdavad tooted on selgelt erinevad. Lisaks väitsid teatavad isikud, et nad turustavad nn Gatici toodet – standardsete kaevukaante kaubanduslik alternatiiv, mida kasutatakse selgesti eristuval nišiturul, kus ehitusprojektide tehnilised nõuded näevad ette kõrgeid kvaliteedistandardeid. Nad väitsid, et see toode on standardtootele täienduseks ning seda ei saa pidada asendavaks. Seetõttu paluti Gatici toode vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(26)

Teatavad isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud valandid ei ole vaatlusaluse tootega päris sarnased. Eelkõige väitsid nad, et Euroopa tasemel kehtivad normid on kindlaks määratud EN124 standarditega ning et riikide normid hõlmavad küll EN124, kuid täpsustavad harilikult ka muid üksikasju, mille tulemusena riikide turgudel müüdavad tooted on selgelt erinevad. Lisaks väitsid teatavad isikud, et nad turustavad nn Gatici toodet – standardsete kaevukaante kaubanduslik alternatiiv, mida kasutatakse selgesti eristuval nišiturul, kus ehitusprojektide tehnilised nõuded näevad ette kõrgeid kvaliteedistandardeid. Nad väitsid, et see toode on standardtootele täienduseks ning seda ei saa pidada asendavaks. Seetõttu paluti Gatici toode vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta.

| (27) | Vastuseks esimesele väitele tuleb märkida, et nii samasugune toode kui vaatlusalune toode peavad vastama EN124 standarditele ja riikide normidele, kui neid ühenduse turul müüakse. Sellest lähtuvalt määratletakse “samasuguse toote” kindlakstegemise kriteeriumid, mis hõlmavad toote füüsilisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi ning selle lõppkasutust ja funktsioone. Ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud tooteid valmistatakse hall- või kõrgtugevast malmist ning nende põhilised füüsilised ja tehnilised omadused ning kasutusalad leiti olevat samad mis vaatlusalusel tootel. Samuti ei mõjuta riikide standardite erinevused samasuguse toote määratlust, kuna nende põhiliste füüsiliste, tehniliste ja keemiliste omaduste, lõppkasutuse ja kasutajate arusaama alusel ei ole neid tooteid võimalik selgelt eristada. Toote füüsilised ja tehnilised omadused määratakse kindlaks nende funktsiooni, paigaldusviisi ja asukoha alusel ning need hõlmavad peamiselt liikluskoormuse taluvust, mis määratakse kindlaks nn koormusklassiga, kaane ja resti püsivust raamis ja juurdepääsu turvalisust ja lihtsust. Toode võib olla valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist ning luugi kaas ja/või raam võib olla täidetud betooni või muu materjaliga. Valatud kaaned ja raamid ühendavad maa-aluseid võrkusid tee- või kõnniteepinnaga. Kõik eespool mainitud omadused iseloomustavad ka niinimetatud Gatici toodet, mida ei saa vaatlusalusest tootest ühegi omaduse alusel eristada. Seetõttu lükati tagasi väide, nagu tuleks Gatici toode vaatluse alt välja jätta. |
| --- | --- |

(27)

Vastuseks esimesele väitele tuleb märkida, et nii samasugune toode kui vaatlusalune toode peavad vastama EN124 standarditele ja riikide normidele, kui neid ühenduse turul müüakse. Sellest lähtuvalt määratletakse “samasuguse toote” kindlakstegemise kriteeriumid, mis hõlmavad toote füüsilisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi ning selle lõppkasutust ja funktsioone. Ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud tooteid valmistatakse hall- või kõrgtugevast malmist ning nende põhilised füüsilised ja tehnilised omadused ning kasutusalad leiti olevat samad mis vaatlusalusel tootel. Samuti ei mõjuta riikide standardite erinevused samasuguse toote määratlust, kuna nende põhiliste füüsiliste, tehniliste ja keemiliste omaduste, lõppkasutuse ja kasutajate arusaama alusel ei ole neid tooteid võimalik selgelt eristada. Toote füüsilised ja tehnilised omadused määratakse kindlaks nende funktsiooni, paigaldusviisi ja asukoha alusel ning need hõlmavad peamiselt liikluskoormuse taluvust, mis määratakse kindlaks nn koormusklassiga, kaane ja resti püsivust raamis ja juurdepääsu turvalisust ja lihtsust. Toode võib olla valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist ning luugi kaas ja/või raam võib olla täidetud betooni või muu materjaliga. Valatud kaaned ja raamid ühendavad maa-aluseid võrkusid tee- või kõnniteepinnaga. Kõik eespool mainitud omadused iseloomustavad ka niinimetatud Gatici toodet, mida ei saa vaatlusalusest tootest ühegi omaduse alusel eristada. Seetõttu lükati tagasi väide, nagu tuleks Gatici toode vaatluse alt välja jätta.

| (28) | Erinevusi ei leitud ka eksporditava toote ja nende valandite vahel, mida toodeti ja müüdi eksportijate siseturul. |
| --- | --- |

(28)

Erinevusi ei leitud ka eksporditava toote ja nende valandite vahel, mida toodeti ja müüdi eksportijate siseturul.

| (29) | Seetõttu leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 1 lõikega 4 loetakse käesolevas uurimises kõiki Hiina siseturul valmistatud ja müüdud valandeid, Indias toodetud ja müüdud valandeid ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud valandeid vaatlusaluse tootega väga sarnaseks. |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 1 lõikega 4 loetakse käesolevas uurimises kõiki Hiina siseturul valmistatud ja müüdud valandeid, Indias toodetud ja müüdud valandeid ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud valandeid vaatlusaluse tootega väga sarnaseks.

C.   DUMPING

1.   Väljavõtteline uuring

| (30) | Tuletatakse meelde, et arvestades asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kohaldada algmääruse artikli 17 sätetega ette nähtud väljavõttelist uuringut ning sellel eesmärgil valiti pärast Hiina ametiasutustega konsulteerimist välja seitse äriühingut, kelle ekspordimahud Euroopa Liitu olid suurimad. |
| --- | --- |

(30)

Tuletatakse meelde, et arvestades asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kohaldada algmääruse artikli 17 sätetega ette nähtud väljavõttelist uuringut ning sellel eesmärgil valiti pärast Hiina ametiasutustega konsulteerimist välja seitse äriühingut, kelle ekspordimahud Euroopa Liitu olid suurimad.

| (31) | Analüüs näitas, et seitsmest esialgselt välja valitud ettevõttest sai algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohast turumajanduslikku kohtlemist kohaldada ühe äriühingu suhtes ja algmääruse artikli 9 lõike 5 kohast individuaalset kohtlemist kolme äriühingu suhtes. |
| --- | --- |

(31)

Analüüs näitas, et seitsmest esialgselt välja valitud ettevõttest sai algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohast turumajanduslikku kohtlemist kohaldada ühe äriühingu suhtes ja algmääruse artikli 9 lõike 5 kohast individuaalset kohtlemist kolme äriühingu suhtes.

| (32) | Seega kohaldati väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid järgmiselt. Individuaalset dumpingumarginaali, mis määrati äriühingule, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kohaldati ka teiste äriühingute puhul, mis valimisse ei kuulunud, kuid millele samuti võimaldati turumajanduslik kohtlemine. Äriühingute suhtes, millele võimaldati individuaalset kohtlemist, aga mis valimisse ei kuulunud, kohaldati kolme valimisse kuuluva individuaalse kohtlemise kriteeriumidele vastava äriühingu dumpingumarginaalide kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

(32)

Seega kohaldati väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid järgmiselt. Individuaalset dumpingumarginaali, mis määrati äriühingule, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kohaldati ka teiste äriühingute puhul, mis valimisse ei kuulunud, kuid millele samuti võimaldati turumajanduslik kohtlemine. Äriühingute suhtes, millele võimaldati individuaalset kohtlemist, aga mis valimisse ei kuulunud, kohaldati kolme valimisse kuuluva individuaalse kohtlemise kriteeriumidele vastava äriühingu dumpingumarginaalide kaalutud keskmist.

2.   Turumajanduslik kohtlemine

| (33) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 punktidele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 punktidele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele.

| (34) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(34)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel juhtudel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel juhtudel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (35) | Käesolevas uurimises andsid 21 Hiina eksportivat tootjat endast teada ning taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. Analüüsiti iga üksikut turumajandusliku kohtlemise taotlust. Arvestades vaatlusaluste äriühingute suurt arvu, viidi kohapealne kontroll läbi ainult seitsme äriühingu valdustes. Ülejäänud äriühingute puhul viidi läbi esitatud andmete üksikasjalik uurimine ning kui nende esitatud andmed olid puudulikud või ebaselged, toimus asjaomaste äriühingutega põhjalik kirjavahetus. Kui vaatlusaluse toote tootmise ja/või (omamaise või eksport)müügiga tegeleb taotleja tütarettevõte või muu taotlejaga seotud Hiina äriühing, paluti ka seotud osapoolel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Turumajanduslikku kohtlemist saab kohaldada ainult siis, kui kõik sidusettevõtted vastavad eespool sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(35)

Käesolevas uurimises andsid 21 Hiina eksportivat tootjat endast teada ning taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. Analüüsiti iga üksikut turumajandusliku kohtlemise taotlust. Arvestades vaatlusaluste äriühingute suurt arvu, viidi kohapealne kontroll läbi ainult seitsme äriühingu valdustes. Ülejäänud äriühingute puhul viidi läbi esitatud andmete üksikasjalik uurimine ning kui nende esitatud andmed olid puudulikud või ebaselged, toimus asjaomaste äriühingutega põhjalik kirjavahetus. Kui vaatlusaluse toote tootmise ja/või (omamaise või eksport)müügiga tegeleb taotleja tütarettevõte või muu taotlejaga seotud Hiina äriühing, paluti ka seotud osapoolel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Turumajanduslikku kohtlemist saab kohaldada ainult siis, kui kõik sidusettevõtted vastavad eespool sätestatud tingimustele.

| (36) | Mis puudutab äriühinguid, kus viidi läbi kohapealne kontroll, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et seitsmest Hiina eksportivast tootjast üks täitis kõik turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused. Ülejäänud kuus taotlust tuli alltoodud tabelis esitatud põhjustel tagasi lükata. |
| --- | --- |

(36)

Mis puudutab äriühinguid, kus viidi läbi kohapealne kontroll, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et seitsmest Hiina eksportivast tootjast üks täitis kõik turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused. Ülejäänud kuus taotlust tuli alltoodud tabelis esitatud põhjustel tagasi lükata.

| (37) | Ülejäänud 14 äriühingu osas näitas individuaalsete äriühingute analüüs, et kümne äriühingu suhtes ei ole turumajanduslikku kohtlemist võimalik kohaldada. Neist kümnest äriühingust kolm ei näidanud uurimises üles piisavat koostöövalmidust, kuna jätsid nõutud teabe õigeaegselt esitamata või kuna oli tegemist müügiettevõttega, millega seotud tootmisettevõtted ei teinud koostööd. Seitsme äriühingu kohta neist kümnest on alltoodud tabelis samuti esitatud täitmata jäetud kriteeriumid. Ülejäänud 4 äriühingut suutsid edukalt tõestada, et nad vastavad viiele asjaomasele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. |
| --- | --- |

(37)

Ülejäänud 14 äriühingu osas näitas individuaalsete äriühingute analüüs, et kümne äriühingu suhtes ei ole turumajanduslikku kohtlemist võimalik kohaldada. Neist kümnest äriühingust kolm ei näidanud uurimises üles piisavat koostöövalmidust, kuna jätsid nõutud teabe õigeaegselt esitamata või kuna oli tegemist müügiettevõttega, millega seotud tootmisettevõtted ei teinud koostööd. Seitsme äriühingu kohta neist kümnest on alltoodud tabelis samuti esitatud täitmata jäetud kriteeriumid. Ülejäänud 4 äriühingut suutsid edukalt tõestada, et nad vastavad viiele asjaomasele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile.

| (38) | Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte otsustest nende äriühingute kohta, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, arvestades algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viit kriteeriumi. Tuleks märkida, et kuigi äriühing nr 3 vastas igale kriteeriumile üksikult võttes, ei saa tema suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist korporatiivsete suhete tõttu allpool nimetatud äriühingutega nr 1 ja nr 2, mis ei täitnud kõiki turumajandusliku kohtlemise kriteeriumeid.










  Äriühing | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5 |
| 1 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud |
| 2 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud |
| 3 | Täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 4 | Ei vasta | Täidetud | Ei vasta | Täidetud | Täidetud |
| 5 | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 6 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud |
| 7 | Täidetud | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud |
| 8 | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 9 | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 10 | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 11 | Ei vasta | Ei vasta | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 12 | Täidetud | Täidetud | Ei vasta | Täidetud | Täidetud |
| 13 | Ei vasta | Täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(38)

Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte otsustest nende äriühingute kohta, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, arvestades algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viit kriteeriumi. Tuleks märkida, et kuigi äriühing nr 3 vastas igale kriteeriumile üksikult võttes, ei saa tema suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist korporatiivsete suhete tõttu allpool nimetatud äriühingutega nr 1 ja nr 2, mis ei täitnud kõiki turumajandusliku kohtlemise kriteeriumeid.

Äriühing

Kriteeriumid

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5

1

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

2

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

3

Täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

4

Ei vasta

Täidetud

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

5

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

Täidetud

6

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

7

Täidetud

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

8

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

Täidetud

9

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

Täidetud

10

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

Täidetud

11

Ei vasta

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

Täidetud

12

Täidetud

Täidetud

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

13

Ei vasta

Täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate kontrollitud vastused küsimustikule.

| (39) | Selle alusel kohaldati turumajanduslikku kohtlemist järgmistele Hiinas asuvatele eksportivatele tootjatele:






  1. | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd; |
| --- | --- | --- |

(39)

Selle alusel kohaldati turumajanduslikku kohtlemist järgmistele Hiinas asuvatele eksportivatele tootjatele:

1.

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd;

| 2. | Shaoshan Huanqiu Castings Foundry; |
| --- | --- |

2.

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry;

| 3. | Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd; |
| --- | --- |

3.

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd;

| 4. | Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd; |
| --- | --- |

4.

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd;

| 5. | Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

3.   Individuaalne kohtlemine

| (40) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele, mille alusel kohaldatakse individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(40)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele, mille alusel kohaldatakse individuaalset kohtlemist.

| (41) | Mainitud 21 eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. Lisaks taotlesid veel kolm eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(41)

Mainitud 21 eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. Lisaks taotlesid veel kolm eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist.

| (42) | Esiteks, mis puudutab 16 äriühingut, mis taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid millele seda ei võimaldatud, siis nendest viis äriühingut vastas algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kõigile nõuetele. Mis puutub muudesse äriühingutesse, siis 3 äriühingut ei osalenud uurimises nõuetekohaselt: nad kas ei esitanud õigeks ajaks küsitud teavet või oli nende puhul tegemist kaubandusettevõttega ja seotud tootmisettevõtted ei teinud koostööd, nagu on juba eespool põhjenduses 37 osutatud. |
| --- | --- |

(42)

Esiteks, mis puudutab 16 äriühingut, mis taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid millele seda ei võimaldatud, siis nendest viis äriühingut vastas algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kõigile nõuetele. Mis puutub muudesse äriühingutesse, siis 3 äriühingut ei osalenud uurimises nõuetekohaselt: nad kas ei esitanud õigeks ajaks küsitud teavet või oli nende puhul tegemist kaubandusettevõttega ja seotud tootmisettevõtted ei teinud koostööd, nagu on juba eespool põhjenduses 37 osutatud.

| (43) | 8 ülejäänud äriühingut, mis taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid mille suhtes seda ei kohaldatud, ei täitnud kriteeriumit, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c esimeses lauses. Selle tulemusena ei saa nende äriühingute suhtes individuaalset kohtlemist kohaldada. |
| --- | --- |

(43)

8 ülejäänud äriühingut, mis taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid mille suhtes seda ei kohaldatud, ei täitnud kriteeriumit, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c esimeses lauses. Selle tulemusena ei saa nende äriühingute suhtes individuaalset kohtlemist kohaldada.

| (44) | Teiseks, üksnes individuaalset kohtlemist taotlenud kolmest äriühingust kaks loobus koostööst menetluse varases järgus. Leiti, et kolmas taotleja on kaubandusettevõte ja temaga seotud tootmisettevõtted ei teinud koostööd. Nendele kolmele äriühingule ei saa individuaalset kohtlemist võimaldada. |
| --- | --- |

(44)

Teiseks, üksnes individuaalset kohtlemist taotlenud kolmest äriühingust kaks loobus koostööst menetluse varases järgus. Leiti, et kolmas taotleja on kaubandusettevõte ja temaga seotud tootmisettevõtted ei teinud koostööd. Nendele kolmele äriühingule ei saa individuaalset kohtlemist võimaldada.

| (45) | Seetõttu leitakse, et individuaalset kohtlemist tuleks võimaldada järgmisele 5 äriühingule:






  1. | Shandong Huijin Stock Co. Ltd; |
| --- | --- | --- |

(45)

Seetõttu leitakse, et individuaalset kohtlemist tuleks võimaldada järgmisele 5 äriühingule:

1.

Shandong Huijin Stock Co. Ltd;

| 2. | Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei; |
| --- | --- |

2.

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei;

| 3. | Shanxi Yuansheng Casting ja Forging Industrial Co. Ltd ja selle sidusettevõte Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd; |
| --- | --- |

3.

Shanxi Yuansheng Casting ja Forging Industrial Co. Ltd ja selle sidusettevõte Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd;

| 4. | Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory; |
| --- | --- |

4.

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory;

| 5. | Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

| (46) | Mitmed eksportivad tootjad vaidlustasid turumajandusliku/individuaalse kohtlemise suhtes tehtud otsused. Siiski ei esitanud need isikud uut teavet, mis viiks teistsuguste järeldusteni. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Mitmed eksportivad tootjad vaidlustasid turumajandusliku/individuaalse kohtlemise suhtes tehtud otsused. Siiski ei esitanud need isikud uut teavet, mis viiks teistsuguste järeldusteni. Seetõttu lükati need väited tagasi.

4.   Normaalväärtus

4.1.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (47) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks, kas kõnealuse eksportiva tootja omamaine kogumüük oli tüüpiline, võrrelduna kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 loeti samasuguse toote omamaist müüki tüüpiliseks, kui müügi kogumaht vastas vähemalt 5 %le vaatlusaluse toote ühendusse eksporditud müügimahust. |
| --- | --- |

(47)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks, kas kõnealuse eksportiva tootja omamaine kogumüük oli tüüpiline, võrrelduna kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 loeti samasuguse toote omamaist müüki tüüpiliseks, kui müügi kogumaht vastas vähemalt 5 %le vaatlusaluse toote ühendusse eksporditud müügimahust.

| (48) | Mainitud 21 eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(48)

Mainitud 21 eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.

| (49) | Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide eksportija kantud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Kuna antud juhul ei kohaldata Hiinas ühegi teise äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist, otsustati kasutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c võrdlusriigi müügi-, üld- ja halduskulusid ning kindlaksmääratud kasumit. Enne seda kontrollis komisjon, et sel viisil saadud kasum oleks põhjendatud ja ei ületaks selle tootja omamaise müügi realiseeritud kasumit, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(49)

Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide eksportija kantud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Kuna antud juhul ei kohaldata Hiinas ühegi teise äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist, otsustati kasutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c võrdlusriigi müügi-, üld- ja halduskulusid ning kindlaksmääratud kasumit. Enne seda kontrollis komisjon, et sel viisil saadud kasum oleks põhjendatud ja ei ületaks selle tootja omamaise müügi realiseeritud kasumit, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist.

4.2.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (50) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määrati normaalväärtus äriühingute puhul, mille suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse kasutada Hiina jaoks normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Norrat ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. Mõned Hiina eksportivad tootjad ja ühenduse importijad olid sellele ettepanekule vastu ja andsid põhjendatud selgitusi selle kohta, et Norra ei ole sobiv võrdlusriik ja et selle asemel tuleks valida India. Pärast uurimist leidsid komisjoni talitused, et toote liikide mitmekesisuse, omamaise müügimahu, siseturu konkurentsi, tooraine kättesaadavuse ja tootmisprotsessi tõttu on India tõepoolest Hiina jaoks sobivam võrdlusriik kui Norra. Kõiki huvitatud isikuid teavitati kõnealusest otsusest ja ükski pool ei esitanud vastuväiteid. Komisjon otsis ja leidis ühe täielikku koostööd tegeva tootja Indiast. |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määrati normaalväärtus äriühingute puhul, mille suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse kasutada Hiina jaoks normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Norrat ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. Mõned Hiina eksportivad tootjad ja ühenduse importijad olid sellele ettepanekule vastu ja andsid põhjendatud selgitusi selle kohta, et Norra ei ole sobiv võrdlusriik ja et selle asemel tuleks valida India. Pärast uurimist leidsid komisjoni talitused, et toote liikide mitmekesisuse, omamaise müügimahu, siseturu konkurentsi, tooraine kättesaadavuse ja tootmisprotsessi tõttu on India tõepoolest Hiina jaoks sobivam võrdlusriik kui Norra. Kõiki huvitatud isikuid teavitati kõnealusest otsusest ja ükski pool ei esitanud vastuväiteid. Komisjon otsis ja leidis ühe täielikku koostööd tegeva tootja Indiast.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (51) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, s.t. võttes aluseks makstud või makstavad hinnad India siseturul. Tehti kindlaks, et need tehingud (i) olid tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja (ii) olid representatiivsed, lähtudes põhjenduses 47 kirjeldatud metoodikast. Uurimise käigus ilmnesid teatavad erinevused India ja Hiina tootjate tootmisprotsessi vahel, kuna viimased ei kasuta nii keerukaid seadmeid ja tarbivad vähem energiat. Seetõttu vähendati India omamaiseid müügihindu neid erinevusi peegeldava summa võrra. Vajadusel neid hindu kohandati, et tagada õige võrdlus tooteliikidega, mida Hiina vaatlusalused tootjad ekspordivad ühendusse. |
| --- | --- |

(51)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, s.t. võttes aluseks makstud või makstavad hinnad India siseturul. Tehti kindlaks, et need tehingud (i) olid tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja (ii) olid representatiivsed, lähtudes põhjenduses 47 kirjeldatud metoodikast. Uurimise käigus ilmnesid teatavad erinevused India ja Hiina tootjate tootmisprotsessi vahel, kuna viimased ei kasuta nii keerukaid seadmeid ja tarbivad vähem energiat. Seetõttu vähendati India omamaiseid müügihindu neid erinevusi peegeldava summa võrra. Vajadusel neid hindu kohandati, et tagada õige võrdlus tooteliikidega, mida Hiina vaatlusalused tootjad ekspordivad ühendusse.

| (52) | Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva India tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(52)

Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva India tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

5.   Ekspordihind

| (53) | Neil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Seda tehti kolme valimisse kuuluva äriühingu puhul, millele võimaldati individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(53)

Neil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Seda tehti kolme valimisse kuuluva äriühingu puhul, millele võimaldati individuaalset kohtlemist.

| (54) | Juhul kui müük ühendusse toimus sidusimportija vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks kõnealuse sidusimportija esimestele sõltumatutele klientidele määratud edasimüügihinna alusel. Kõiki importimise ja edasimüügi vahel kõnealuse sidusimportija kantud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid ning põhjendatud kasumimarginaali korrigeeriti. Seda meetodit kohaldati nii selle ettevõtte suhtes, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kui ka kolme valimisse kuuluva ettevõtte suhtes, kellele turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ei võimaldatud. |
| --- | --- |

(54)

Juhul kui müük ühendusse toimus sidusimportija vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks kõnealuse sidusimportija esimestele sõltumatutele klientidele määratud edasimüügihinna alusel. Kõiki importimise ja edasimüügi vahel kõnealuse sidusimportija kantud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid ning põhjendatud kasumimarginaali korrigeeriti. Seda meetodit kohaldati nii selle ettevõtte suhtes, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kui ka kolme valimisse kuuluva ettevõtte suhtes, kellele turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ei võimaldatud.

6.   Võrdlus

| (55) | Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti transpordi- ja kindlustus-, krediidi-, vahendus- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(55)

Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti transpordi- ja kindlustus-, krediidi-, vahendus- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

| (56) | Leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul. Seda erinevust arvesse võttes kohandati ekspordihindu ekspordi ja omamaise müügi tagastatud käibemaksu tasemete erinevuste põhjal, st 2 % aastal 2003 ja 4 % aastal 2004. |
| --- | --- |

(56)

Leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul. Seda erinevust arvesse võttes kohandati ekspordihindu ekspordi ja omamaise müügi tagastatud käibemaksu tasemete erinevuste põhjal, st 2 % aastal 2003 ja 4 % aastal 2004.

7.   Dumpingumarginaal

7.1.   Koostööd teinud eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist/individuaalset kohtlemist

a)   Turumajanduslik kohtlemine

| (57) | Ainsa valimisse kuuluva äriühingu puhul, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. |
| --- | --- |

(57)

Ainsa valimisse kuuluva äriühingu puhul, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

| (58) | Neile 4le äriühingule, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kuid kes ei kuulunud valimisse, määrati eespool nimetatud valimisse kuuluva äriühingu suhtes kehtestatud dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. |
| --- | --- |

(58)

Neile 4le äriühingule, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kuid kes ei kuulunud valimisse, määrati eespool nimetatud valimisse kuuluva äriühingu suhtes kehtestatud dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6.

b)   Individuaalne kohtlemine

| (59) | Kolme valimisse kuuluva äriühingu puhul, millele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11. |
| --- | --- |

(59)

Kolme valimisse kuuluva äriühingu puhul, millele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11.

| (60) | Nende 2 äriühingu puhul, mis ei kuulunud valimisse ja millele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal nende äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, mis kuulusid eespool nimetatud valimisse ja millele võimaldati individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(60)

Nende 2 äriühingu puhul, mis ei kuulunud valimisse ja millele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal nende äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, mis kuulusid eespool nimetatud valimisse ja millele võimaldati individuaalset kohtlemist.

| (61) | Selle põhjal on individuaalsed dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata:






  Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd | 0,0 % |
| --- | --- | --- |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | 0,0 % |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd | 0,0 % |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd | 0,0 % |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd | 0,0 % |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd | 18,6 % |
| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory | 28,6 % |
| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd | 28,6 % |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei | 31,8 % |
| Shandong Huijin Stock Co. Ltd | 37,9 % |

(61)

Selle põhjal on individuaalsed dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata:

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd

0,0 %

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

0,0 %

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd

0,0 %

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd

0,0 %

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd

0,0 %

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

18,6 %

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

28,6 %

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd

28,6 %

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

31,8 %

Shandong Huijin Stock Co. Ltd

37,9 %

7.2.   Üleriigiline dumpingumarginaal

| (62) | Kõigi ülejäänud eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks arvutati järgmine suhtarv. Lugeja on nende koostööd tegevate äriühingute ühendusse suunatud ekspordi maht, mille suhtes ei kohaldata ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Nimetaja on Eurostati andmetel põhinev Hiinast ühendusse tuleva ekspordi kogumaht, millest lahutatakse nende äriühingute ekspordimahud, mille suhtes kohaldatakse turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist. Selle alusel tehti kindlaks, et koostöö tase oli 22 %, mida loetakse madalaks tasemeks isegi vaatlusaluse toote killustunud tööstusharu puhul. |
| --- | --- |

(62)

Kõigi ülejäänud eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks arvutati järgmine suhtarv. Lugeja on nende koostööd tegevate äriühingute ühendusse suunatud ekspordi maht, mille suhtes ei kohaldata ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Nimetaja on Eurostati andmetel põhinev Hiinast ühendusse tuleva ekspordi kogumaht, millest lahutatakse nende äriühingute ekspordimahud, mille suhtes kohaldatakse turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist. Selle alusel tehti kindlaks, et koostöö tase oli 22 %, mida loetakse madalaks tasemeks isegi vaatlusaluse toote killustunud tööstusharu puhul.

| (63) | Üleriigiline dumpingumarginaal teiste eksportivate tootjate ekspordimahu suhtes määrati kindlaks järgmiselt: |
| --- | --- |

(63)

Üleriigiline dumpingumarginaal teiste eksportivate tootjate ekspordimahu suhtes määrati kindlaks järgmiselt:

| (64) | Koostööst hoidunud äriühingute ekspordimahu dumpingu tase määrati valimisse kuuluvate eksportivate tootjate, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, suhtes kehtestatud kahe kõige kõrgema marginaaliga tootekategooria alusel. |
| --- | --- |

(64)

Koostööst hoidunud äriühingute ekspordimahu dumpingu tase määrati valimisse kuuluvate eksportivate tootjate, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, suhtes kehtestatud kahe kõige kõrgema marginaaliga tootekategooria alusel.

| (65) | Koostööd teinud äriühingutele, mille suhtes ei kohaldata ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, leitakse arvutuste tegemiseks mõtteline individuaalne marginaal vastavalt põhjenduses 54 sätestatud metoodikale. |
| --- | --- |

(65)

Koostööd teinud äriühingutele, mille suhtes ei kohaldata ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, leitakse arvutuste tegemiseks mõtteline individuaalne marginaal vastavalt põhjenduses 54 sätestatud metoodikale.

| (66) | Üleriigiline dumpingumarginaal arvutati eespool nimetatud mõtteliste individuaalsete marginaalide alusel, kasutades kaalufaktorina mõlema eksportijate rühma (koostööd teinute ja koostööst hoidunute) CIF-hinda. |
| --- | --- |

(66)

Üleriigiline dumpingumarginaal arvutati eespool nimetatud mõtteliste individuaalsete marginaalide alusel, kasutades kaalufaktorina mõlema eksportijate rühma (koostööd teinute ja koostööst hoidunute) CIF-hinda.

| (67) | Selle põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumääraks 47,8 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(67)

Selle põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumääraks 47,8 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

a)   Ühenduse toodang

| (68) | Uurimise käigus leiti, et valandeid on tootnud 4 kaebuse esitanud ühenduse tootjat, kes kuulusid valimisse, ja 5 kaebust toetavat muud ühenduse tootjat. |
| --- | --- |

(68)

Uurimise käigus leiti, et valandeid on tootnud 4 kaebuse esitanud ühenduse tootjat, kes kuulusid valimisse, ja 5 kaebust toetavat muud ühenduse tootjat.

b)   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (69) | Kaebuse esitanud ühenduse tootjad koos kaebust toetavate ühenduse tootjatega, kes vastasid valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule ja tegid uurimises koostööd, annavad üle 60 % ühenduse samasuguse toote toodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Kaebuse esitanud ühenduse tootjad koos kaebust toetavate ühenduse tootjatega, kes vastasid valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule ja tegid uurimises koostööd, annavad üle 60 % ühenduse samasuguse toote toodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (70) | Üks kaebuse esitanud äriühing lõpetas koostöö kohe pärast uurimise algust. Teine valimisse valitud äriühing esitas oma vastused ettenähtud ajast hiljem. Üks kaebust toetav ettevõte loobus oma toetusest kohe pärast uurimise algust. Seetõttu jäeti mainitud kolm äriühingut ühenduse tootmisharu määratlusest välja. |
| --- | --- |

(70)

Üks kaebuse esitanud äriühing lõpetas koostöö kohe pärast uurimise algust. Teine valimisse valitud äriühing esitas oma vastused ettenähtud ajast hiljem. Üks kaebust toetav ettevõte loobus oma toetusest kohe pärast uurimise algust. Seetõttu jäeti mainitud kolm äriühingut ühenduse tootmisharu määratlusest välja.

| (71) | Teatavad isikud väitsid, et kaks peamist kaebuse esitanud äriühingut tuleks ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta, kuna need impordivad suurel hulgal Hiinast pärit valandeid. Seoses sellega tuleks esmalt märkida, et ehkki tavaliselt on dumpingu eest kaitstud või sellest kasu saavad ühenduse tootjad tõepoolest ühenduse tootmisharu määratlusest välja jäetud, ei tehta seda siis, kui ühenduse tootjad olid allalöödud hinna tõttu ühenduse turul sunnitud ajutiselt ja väga piiratud mahus importima. Mainitud kahe äriühingu koguimport moodustas nende kogutoodangust vähem kui 3,5 % ning see piirdus teatavate ühenduse piirkondadega, kus Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju oli eriti tugev. Arvestades, et kõnealused kogused on väga väiksed, saab mainitud kaht ühenduse tootjat pidada kuuluvaks ühenduse tootmisharu määratluse alla algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(71)

Teatavad isikud väitsid, et kaks peamist kaebuse esitanud äriühingut tuleks ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta, kuna need impordivad suurel hulgal Hiinast pärit valandeid. Seoses sellega tuleks esmalt märkida, et ehkki tavaliselt on dumpingu eest kaitstud või sellest kasu saavad ühenduse tootjad tõepoolest ühenduse tootmisharu määratlusest välja jäetud, ei tehta seda siis, kui ühenduse tootjad olid allalöödud hinna tõttu ühenduse turul sunnitud ajutiselt ja väga piiratud mahus importima. Mainitud kahe äriühingu koguimport moodustas nende kogutoodangust vähem kui 3,5 % ning see piirdus teatavate ühenduse piirkondadega, kus Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju oli eriti tugev. Arvestades, et kõnealused kogused on väga väiksed, saab mainitud kaht ühenduse tootjat pidada kuuluvaks ühenduse tootmisharu määratluse alla algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

E.   KAHJU

a)   Sissejuhatavad märkused

| (72) | Pidades silmas asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul on kasutatud väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogutud teabe põhjal. Tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise, tootlikkuse, müügi, turuosa, tööhõive ja kasvu suundumusi hinnati ühenduse tootmisharu tasemel. Kõigilt koostööd tegevatelt ühenduse tootjatelt küsiti sellekohast lisateavet küsimustike kaudu, mis saadeti kõigile koostööd tegevatele ühenduse tootjatele, kes ei kuulunud valimisse. Kokku vastas viis valimisse mittekuuluvat äriühingut ja nendelt saadud teavet on arvestatud. Ülejäänud jäeti menetlusest välja, sest nad ei teinud koostööd. Hindade ja tasuvuse, rahakäibe, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringutasuvuse ja palkade suundumusi analüüsiti valimisse kuuluvatelt ühenduse tootjatelt kogutud teabe alusel. |
| --- | --- |

(72)

Pidades silmas asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul on kasutatud väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogutud teabe põhjal. Tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise, tootlikkuse, müügi, turuosa, tööhõive ja kasvu suundumusi hinnati ühenduse tootmisharu tasemel. Kõigilt koostööd tegevatelt ühenduse tootjatelt küsiti sellekohast lisateavet küsimustike kaudu, mis saadeti kõigile koostööd tegevatele ühenduse tootjatele, kes ei kuulunud valimisse. Kokku vastas viis valimisse mittekuuluvat äriühingut ja nendelt saadud teavet on arvestatud. Ülejäänud jäeti menetlusest välja, sest nad ei teinud koostööd. Hindade ja tasuvuse, rahakäibe, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringutasuvuse ja palkade suundumusi analüüsiti valimisse kuuluvatelt ühenduse tootjatelt kogutud teabe alusel.

| (73) | Kahju analüüs on näidanud, et dumpinguhinnaga impordi maht ei olnud ühenduse turu piires ühtlane. Neljateistkümnes liikmesriigis oli dumpinguhinnaga impordi maht suur, kuid Prantsusmaa turgu ei olnud dumpinguhinnaga importi seni suunatud. Samal ajal mõjutas kahe valimisse kuuluva Prantsusmaa tootja kaal ühenduse tootmisharu üldist olukorda eriti tugevalt, kuna nende valandite toodang ja müük Prantsusmaal moodustas keskmiselt 36 % ühenduse tootmisharu toodangu ja müügi kogumahust. Kirjeldatud olukorda arvestades peeti asjakohaseks koos ühenduse tootmisharule tervikuna tekitatava kahju analüüsiga esitada analüüs märklauaks oleva ühenduse turu (st ilma Prantsusmaata – EL-14) teatavate näitajate suundumuste kohta. |
| --- | --- |

(73)

Kahju analüüs on näidanud, et dumpinguhinnaga impordi maht ei olnud ühenduse turu piires ühtlane. Neljateistkümnes liikmesriigis oli dumpinguhinnaga impordi maht suur, kuid Prantsusmaa turgu ei olnud dumpinguhinnaga importi seni suunatud. Samal ajal mõjutas kahe valimisse kuuluva Prantsusmaa tootja kaal ühenduse tootmisharu üldist olukorda eriti tugevalt, kuna nende valandite toodang ja müük Prantsusmaal moodustas keskmiselt 36 % ühenduse tootmisharu toodangu ja müügi kogumahust. Kirjeldatud olukorda arvestades peeti asjakohaseks koos ühenduse tootmisharule tervikuna tekitatava kahju analüüsiga esitada analüüs märklauaks oleva ühenduse turu (st ilma Prantsusmaata – EL-14) teatavate näitajate suundumuste kohta.

b)   Nähtav tarbimine ühenduses

| (74) | Valandite nähtav tarbimine ühenduses tehti kindlaks koostööd tegevate tootjate toodangunäitajate ja muude ühenduse tootjate toodangu alusel, lisades impordi ja arvates maha ekspordi, kasutades Eurostatilt saadud andmeid ja kaebuse esitajate antud teavet iga liikmesriigi turu suuruse ja selle arengu kohta vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(74)

Valandite nähtav tarbimine ühenduses tehti kindlaks koostööd tegevate tootjate toodangunäitajate ja muude ühenduse tootjate toodangu alusel, lisades impordi ja arvates maha ekspordi, kasutades Eurostatilt saadud andmeid ja kaebuse esitajate antud teavet iga liikmesriigi turu suuruse ja selle arengu kohta vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (75) | Eespool toodu alusel on valandite nähtav tarbimine ühenduse turul jäänud üsna stabiilseks ligikaudu 580 tuhande tonniga vaatlusaluse perioodi jooksul; erandiks on aasta 2002, mil toimus väike langus. Valandite turg sõltub nõudmisest, mida mõjutab kõikumine kanalisatsiooni- või veesektoris, mis sõltub üldisest majanduslikust arengust igas liikmesriigis.










  Nähtav tarbimine ühenduses | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 584 000 | 597 000 | 568 000 | 577 000 | 578 750 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 102 | 97 | 99 | 99 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule, kaebus, Eurostat. |

(75)

Eespool toodu alusel on valandite nähtav tarbimine ühenduse turul jäänud üsna stabiilseks ligikaudu 580 tuhande tonniga vaatlusaluse perioodi jooksul; erandiks on aasta 2002, mil toimus väike langus. Valandite turg sõltub nõudmisest, mida mõjutab kõikumine kanalisatsiooni- või veesektoris, mis sõltub üldisest majanduslikust arengust igas liikmesriigis.

Nähtav tarbimine ühenduses

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tonnid

584 000

597 000

568 000

577 000

578 750

Indeks (2000 = 100)

100

102

97

99

99

Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule, kaebus, Eurostat.

c)   Vaatlusalusest riigist pärineva impordi maht ja turuosa

| (76) | Vaatlusaluse toote Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu leidmiseks arvati Eurostati näitajatest maha mittedumpinguhinnaga import. Dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 122 511 tonnilt 2000. aastal 179 755 tonnini uurimisperioodi jooksul, mis vastab 47 % järsule suurenemisele. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 122 511 | 149 329 | 163 135 | 181 400 | 179 755 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 122 | 133 | 148 | 147 |

(76)

Vaatlusaluse toote Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu leidmiseks arvati Eurostati näitajatest maha mittedumpinguhinnaga import. Dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 122 511 tonnilt 2000. aastal 179 755 tonnini uurimisperioodi jooksul, mis vastab 47 % järsule suurenemisele.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

122 511

149 329

163 135

181 400

179 755

Indeks (2000 = 100)

100

122

133

148

147

| (77) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi osa ühenduse turust 21,0 %lt 2000. aastal 31,1 %ni uurimisperioodil. Seetõttu on dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses ühenduse tarbimise suhtes (üle 10 protsendipunkti). | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 21,0 % | 25,0 % | 28,7 % | 31,4 % | 31,1 % |

(77)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi osa ühenduse turust 21,0 %lt 2000. aastal 31,1 %ni uurimisperioodil. Seetõttu on dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses ühenduse tarbimise suhtes (üle 10 protsendipunkti).

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Turuosa

21,0 %

25,0 %

28,7 %

31,4 %

31,1 %

d)   Nähtav tarbimine EL-14s

| (78) | Nähtav valandite tarbimine EL-14s tehti kindlaks samal alusel kui tarbimine ühenduses tervikuna, arvates maha tarbimise Prantsusmaal. Nähtav valandite tarbimine EL-14s püsis stabiilsena veidi üle 460 tuhande tonni kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.










  Nähtav tarbimine ühenduses | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 464 000 | 480 000 | 458 000 | 462 000 | 462 500 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 103 | 99 | 100 | 100 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule, kaebus, Eurostat. |

(78)

Nähtav valandite tarbimine EL-14s tehti kindlaks samal alusel kui tarbimine ühenduses tervikuna, arvates maha tarbimise Prantsusmaal. Nähtav valandite tarbimine EL-14s püsis stabiilsena veidi üle 460 tuhande tonni kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

Nähtav tarbimine ühenduses

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tonnid

464 000

480 000

458 000

462 000

462 500

Indeks (2000 = 100)

100

103

99

100

100

Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule, kaebus, Eurostat.

e)   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa EL-14s

| (79) | Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mahu leidmiseks arvati Eurostati Hiinast pärit impordi kogumahu näitajatest maha mittedumpinguhinnaga impordi maht ja Prantsusmaa impordimaht. Leiti, et viimane mahaarvamine on piisav EL-14sse suunduva dumpinguhinnaga impordi korrektseks kajastamiseks, sest vastavalt kaebuse esitanud tootjate esitatud teabele ei ole Prantsusmaa turule ilmunud olulise mahuga dumpinguhinnaga importi. Dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 2000. aasta 119 818 tonnilt 171 946 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 44 % järsule suurenemisele. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 119 818 | 145 509 | 158 323 | 172 886 | 171 946 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 121 | 132 | 144 | 144 |

(79)

Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mahu leidmiseks arvati Eurostati Hiinast pärit impordi kogumahu näitajatest maha mittedumpinguhinnaga impordi maht ja Prantsusmaa impordimaht. Leiti, et viimane mahaarvamine on piisav EL-14sse suunduva dumpinguhinnaga impordi korrektseks kajastamiseks, sest vastavalt kaebuse esitanud tootjate esitatud teabele ei ole Prantsusmaa turule ilmunud olulise mahuga dumpinguhinnaga importi. Dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 2000. aasta 119 818 tonnilt 171 946 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 44 % järsule suurenemisele.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

119 818

145 509

158 323

172 886

171 946

Indeks (2000 = 100)

100

121

132

144

144

| (80) | Vaatlusalusel perioodil suurenes dumpinguhinnaga impordi osakaal Hiinast EL-14 turul 25,8 %lt 2000. aastal 37,2 %ni uurimisperioodil. Turuosa suurenemine on veidi suurem kui vaatlusalusel perioodil täheldatud turuosa suurenemine kogu ühenduse tasandil. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 25,82 % | 30,31 % | 34,57 % | 37,42 % | 37,18 % |

(80)

Vaatlusalusel perioodil suurenes dumpinguhinnaga impordi osakaal Hiinast EL-14 turul 25,8 %lt 2000. aastal 37,2 %ni uurimisperioodil. Turuosa suurenemine on veidi suurem kui vaatlusalusel perioodil täheldatud turuosa suurenemine kogu ühenduse tasandil.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Turuosa

25,82 %

30,31 %

34,57 %

37,42 %

37,18 %

f)   Dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinna allalöömine

i)   Impordihinnad

| (81) | Teave vaatlusaluse impordi hindade kohta, mis põhines Eurostati andmetel impordimahu ja väärtuse kohta, näitas et 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langesid Hiinast pärit impordi keskmised CIF-hinnad 11 %. Vähenemine oli eriti järsk 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnad eurot/tonn | 548 | 560 | 531 | 486 | 489 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 102 | 97 | 89 | 89 |
| Allikas: Eurostat. |

(81)

Teave vaatlusaluse impordi hindade kohta, mis põhines Eurostati andmetel impordimahu ja väärtuse kohta, näitas et 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langesid Hiinast pärit impordi keskmised CIF-hinnad 11 %. Vähenemine oli eriti järsk 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hinnad eurot/tonn

548

560

531

486

489

Indeks (2000 = 100)

100

102

97

89

89

Allikas: Eurostat.

ii)   Hinna allalöömine ja hinnalangus

| (82) | Hinna allalöömise taseme arvutamiseks uurimisperioodil võrreldi valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate müüdud samasuguse toote hindu koostööd tegevate eksportivate tootjate uurimisperioodil ühenduse turul sõltumatutele klientidele dumpinguhinnaga müüdud toote hindadega kaalutud keskmise netohinna (mahahindlused ja maksud maha arvatud) alusel valandi tooteliigi kohta. Ühenduse tootmisharu müügihindu korrigeeriti vastavalt tehasehindade tasemele. Kasutatud asjaomase impordi hinnad määrati kindlaks CIF-hindade põhjal, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(82)

Hinna allalöömise taseme arvutamiseks uurimisperioodil võrreldi valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate müüdud samasuguse toote hindu koostööd tegevate eksportivate tootjate uurimisperioodil ühenduse turul sõltumatutele klientidele dumpinguhinnaga müüdud toote hindadega kaalutud keskmise netohinna (mahahindlused ja maksud maha arvatud) alusel valandi tooteliigi kohta. Ühenduse tootmisharu müügihindu korrigeeriti vastavalt tehasehindade tasemele. Kasutatud asjaomase impordi hinnad määrati kindlaks CIF-hindade põhjal, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid.

| (83) | Mõned koostööd tegevad importijad väitsid, et ühenduse tootjate vaatlusaluse toote müük avalike pakkumiste kaudu tuleks hinna allalöömise arvutamisest välja jätta, sest müük riigiasutustele võib sisaldada teenuseid ja garantiisid nagu ka teisi lisakulusid, mis muudab pakkumismenetluse kaudu müüdud toote tegelikult erinevaks tavalise kaubandusläbirääkimise kaudu müüdud tootest. Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et selle väite kinnituseks ei esitatud tõendeid, mis näitaksid hindade erinevust olenevalt sellest, kas tegemist on pakkumismenetluse või muu kaubandusläbirääkimisega. Lisaks sellele moodustas valimisse kuuluvate koostööd tegevate ühenduse tootjate müük pakkumismenetluste kaudu uurimisperioodil väga väikese protsendi kogumahust, mistõttu ei saanud sellel olla olulist mõju hinna allalöömise arvutamisele. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(83)

Mõned koostööd tegevad importijad väitsid, et ühenduse tootjate vaatlusaluse toote müük avalike pakkumiste kaudu tuleks hinna allalöömise arvutamisest välja jätta, sest müük riigiasutustele võib sisaldada teenuseid ja garantiisid nagu ka teisi lisakulusid, mis muudab pakkumismenetluse kaudu müüdud toote tegelikult erinevaks tavalise kaubandusläbirääkimise kaudu müüdud tootest. Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et selle väite kinnituseks ei esitatud tõendeid, mis näitaksid hindade erinevust olenevalt sellest, kas tegemist on pakkumismenetluse või muu kaubandusläbirääkimisega. Lisaks sellele moodustas valimisse kuuluvate koostööd tegevate ühenduse tootjate müük pakkumismenetluste kaudu uurimisperioodil väga väikese protsendi kogumahust, mistõttu ei saanud sellel olla olulist mõju hinna allalöömise arvutamisele. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (84) | Tooteliikide määratlemisel lähtuti peamiselt vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatud toormaterjalist (hallmalm või kõrgtugev malm betooniga või betoonita), kasutusalast (kaevukaaned või restkaevude restid), selle mõõtmetest ja erinevatest lisanditest ning selle vastavusest Euroopa standardile EN 124. |
| --- | --- |

(84)

Tooteliikide määratlemisel lähtuti peamiselt vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatud toormaterjalist (hallmalm või kõrgtugev malm betooniga või betoonita), kasutusalast (kaevukaaned või restkaevude restid), selle mõõtmetest ja erinevatest lisanditest ning selle vastavusest Euroopa standardile EN 124.

| (85) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiinast pärit vaatlusaluseid tooteid ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamate hindadega: marginaal moodustas 31–60 % ühenduse tootmisharu hindadest. |
| --- | --- |

(85)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiinast pärit vaatlusaluseid tooteid ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamate hindadega: marginaal moodustas 31–60 % ühenduse tootmisharu hindadest.

g)   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (86) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis olid 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(86)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis olid 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda.

i)   Tootmisvõimsus, tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (87) | Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvas veidi vaatlusalusel perioodil, mis oli tingitud pigem olemasoleva võimsuse ümberstruktureerimisest kui uutest investeeringutest. Samal perioodil vähendas ühenduse tootmisharu tootmist 7 protsendipunkti võrra ja tootmisvõimsuse rakendusastet rohkem kui 8 protsendipunkti võrra. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus tonnides | 295 287 | 295 987 | 302 487 | 303 487 | 303 487 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Toodang tonnides | 244 983 | 236 042 | 211 495 | 217 151 | 227 100 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 96 | 86 | 89 | 93 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 83,0 % | 79,7 % | 69,9 % | 71,6 % | 74,8 % |
| Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(87)

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvas veidi vaatlusalusel perioodil, mis oli tingitud pigem olemasoleva võimsuse ümberstruktureerimisest kui uutest investeeringutest. Samal perioodil vähendas ühenduse tootmisharu tootmist 7 protsendipunkti võrra ja tootmisvõimsuse rakendusastet rohkem kui 8 protsendipunkti võrra.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus tonnides

295 287

295 987

302 487

303 487

303 487

Indeks (2000 = 100)

100

100

102

103

103

Toodang tonnides

244 983

236 042

211 495

217 151

227 100

Indeks (2000 = 100)

100

96

86

89

93

Tootmisvõimsuse rakendusaste

83,0 %

79,7 %

69,9 %

71,6 %

74,8 %

Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| (88) | EL-14s registreeriti ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuses sarnane tõus kui ühenduse tasemel. Samas langes selle tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine järsult 14 protsendipunkti võrra. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus tonnides | 188 287 | 188 987 | 191 737 | 191 987 | 191 987 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 100 | 102 | 102 | 102 |
| Toodang tonnides | 169 749 | 168 624 | 140 969 | 140 834 | 145 819 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 99 | 83 | 83 | 86 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 90,2 % | 89,2 % | 73,5 % | 73,4 % | 76,0 % |
| Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(88)

EL-14s registreeriti ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuses sarnane tõus kui ühenduse tasemel. Samas langes selle tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine järsult 14 protsendipunkti võrra.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus tonnides

188 287

188 987

191 737

191 987

191 987

Indeks (2000 = 100)

100

100

102

102

102

Toodang tonnides

169 749

168 624

140 969

140 834

145 819

Indeks (2000 = 100)

100

99

83

83

86

Tootmisvõimsuse rakendusaste

90,2 %

89,2 %

73,5 %

73,4 %

76,0 %

Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

ii)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (89) | Ühenduse tootmisharu vähendas müügimahtu 10 %, mille tulemusena vähenes tema turuosa vaatlusalusel perioodil 3,8 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 47 % ja selle turuosa 10,1 %. |
| --- | --- |

(89)

Ühenduse tootmisharu vähendas müügimahtu 10 %, mille tulemusena vähenes tema turuosa vaatlusalusel perioodil 3,8 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 47 % ja selle turuosa 10,1 %.

| (90) | Müügi märkimisväärse vähenemise (– 17 %) tõttu vaatlusalusel perioodil kaotas ühenduse tootmisharu EL-14s turuosast veelgi rohkem (5,4 %). | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük tonnides | 151 987 | 143 367 | 123 504 | 126 896 | 126 492 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 94 | 81 | 83 | 83 |
| Turuosa | 32,76 % | 29,87 % | 26,97 % | 27,47 % | 27,35 % |

(90)

Müügi märkimisväärse vähenemise (– 17 %) tõttu vaatlusalusel perioodil kaotas ühenduse tootmisharu EL-14s turuosast veelgi rohkem (5,4 %).

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müük tonnides

151 987

143 367

123 504

126 896

126 492

Indeks (2000 = 100)

100

94

81

83

83

Turuosa

32,76 %

29,87 %

26,97 %

27,47 %

27,35 %

iii)   Tööhõive ja tootlikkus

| (91) | Tööhõive ühenduse tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %. Ühenduse tootmisharu tootlikkus tonnides töötaja kohta aastas suurenes 133 tonnilt 2000. aastal 141 tonnini uurimisperioodil. Selline toodangu suurenemine töötaja kohta on peamiselt tingitud ühenduse tootmisharu pingutustest tootmist ratsionaliseerida ja toime tulla kasvava dumpinguhinnaga impordiga. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 843 | 1 783 | 1 721 | 1 657 | 1 610 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 97 | 93 | 90 | 87 |
| Tootlikkus: toodang töötaja kohta | 133 | 132 | 123 | 131 | 141 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(91)

Tööhõive ühenduse tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %. Ühenduse tootmisharu tootlikkus tonnides töötaja kohta aastas suurenes 133 tonnilt 2000. aastal 141 tonnini uurimisperioodil. Selline toodangu suurenemine töötaja kohta on peamiselt tingitud ühenduse tootmisharu pingutustest tootmist ratsionaliseerida ja toime tulla kasvava dumpinguhinnaga impordiga.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 843

1 783

1 721

1 657

1 610

Indeks (2000 = 100)

100

97

93

90

87

Tootlikkus: toodang töötaja kohta

133

132

123

131

141

Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| (92) | Veelgi järsemalt (16 %) vähenes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu tööhõive EL-14s. Tootlikkus suurenes 132 tonnilt 2000. aastal 135 tonnini uurimisperioodil. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 290 | 1 238 | 1 187 | 1 128 | 1 084 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 96 | 92 | 87 | 84 |
| Tootlikkus: toodang töötaja kohta | 132 | 136 | 119 | 125 | 135 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(92)

Veelgi järsemalt (16 %) vähenes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu tööhõive EL-14s. Tootlikkus suurenes 132 tonnilt 2000. aastal 135 tonnini uurimisperioodil.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 290

1 238

1 187

1 128

1 084

Indeks (2000 = 100)

100

96

92

87

84

Tootlikkus: toodang töötaja kohta

132

136

119

125

135

Allikas: ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

iv)   Varud

| (93) | Ühenduse tootmisharu varude hulk suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Varude kogunemine näitab, et müük langes kiiremini kui tootmine. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laovarud | 33 815 | 36 964 | 37 510 | 37 455 | 39 375 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 109 | 111 | 111 | 116 |

(93)

Ühenduse tootmisharu varude hulk suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Varude kogunemine näitab, et müük langes kiiremini kui tootmine.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Laovarud

33 815

36 964

37 510

37 455

39 375

Indeks (2000 = 100)

100

109

111

111

116

v)   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (94) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind jäi sisuliselt samaks. See stabiilsus ei peegelda aga terasejääkide hinna märkimisväärset tõusu 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel (34 %); terasejäägid on peamine kuluartikkel vaatlusaluse toote tootmises. Siinkohal tuleb märkida, et iga muutus terasejääkide hinnas peegeldub koheselt vaatlusaluse toote tootmishinnas, kuna see on tootmisprotsessi põhisisend. Ühenduse tootmisharu ei saanud aga taolist hinnatõusu müügihindades kajastada, mis oleks olnud ootuspärane, kui poleks olnud dumpinguhinnaga impordi survet ja arvestades, et teistest riikidest pärit impordi hinnad olid oluliselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (euro/tonn) | 1 131 | 1 157 | 1 153 | 1 141 | 1 153 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 102 | 102 | 101 | 102 |
| Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(94)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind jäi sisuliselt samaks. See stabiilsus ei peegelda aga terasejääkide hinna märkimisväärset tõusu 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel (34 %); terasejäägid on peamine kuluartikkel vaatlusaluse toote tootmises. Siinkohal tuleb märkida, et iga muutus terasejääkide hinnas peegeldub koheselt vaatlusaluse toote tootmishinnas, kuna see on tootmisprotsessi põhisisend. Ühenduse tootmisharu ei saanud aga taolist hinnatõusu müügihindades kajastada, mis oleks olnud ootuspärane, kui poleks olnud dumpinguhinnaga impordi survet ja arvestades, et teistest riikidest pärit impordi hinnad olid oluliselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (euro/tonn)

1 131

1 157

1 153

1 141

1 153

Indeks (2000 = 100)

100

102

102

101

102

Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| (95) | Samasugust stabiilsust täheldati ka ühenduse tootmisharu tootjate keskmises netomüügihinnas EL-14s. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (euro/tonn) | 1 056 | 1 070 | 1 053 | 1 031 | 1 048 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 | 99 |
| Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(95)

Samasugust stabiilsust täheldati ka ühenduse tootmisharu tootjate keskmises netomüügihinnas EL-14s.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (euro/tonn)

1 056

1 070

1 053

1 031

1 048

Indeks (2000 = 100)

100

101

100

98

99

Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

vi)   Kasumlikkus

| (96) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate kasum müügist ühenduse turul sõltumatutele klientidele langes enne maksude mahaarvamist 12,1 %lt 2000. aastal 9,9 %ni uurimisperioodil, näidates 18 % langust vaatlusalusel perioodil. Kuni 2002. aastani süvenes see langus veelgi. Pärast seda aga arenes kasumlikkus pigem positiivses suunas, näidates esmapilgul ühenduse tootmisharu võimet raskest finantsolukorrast toibuda. Siinkohal tuleb märkida, et sama trendi võis täheldada mitmetes näitajates, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus ja müügimaht. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | 12,1 % | 10,5 % | 8,1 % | 9,4 % | 9,9 % |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 87 | 67 | 78 | 82 |
| Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule. |

(96)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate kasum müügist ühenduse turul sõltumatutele klientidele langes enne maksude mahaarvamist 12,1 %lt 2000. aastal 9,9 %ni uurimisperioodil, näidates 18 % langust vaatlusalusel perioodil. Kuni 2002. aastani süvenes see langus veelgi. Pärast seda aga arenes kasumlikkus pigem positiivses suunas, näidates esmapilgul ühenduse tootmisharu võimet raskest finantsolukorrast toibuda. Siinkohal tuleb märkida, et sama trendi võis täheldada mitmetes näitajates, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus ja müügimaht.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Kasumlikkus

12,1 %

10,5 %

8,1 %

9,4 %

9,9 %

Indeks (2000 = 100)

100

87

67

78

82

Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule.

| (97) | Kasumlikkus EL-14s langes 9,4 %lt 2000. aastal 5,3 %ni uurimisperioodil, näidates langust 44 indeksipunkti võrra vaatlusalusel perioodil. Kuigi pärast 2002. aastat oli areng positiivne, ei tõusnud kasumlikkus samasugusele tasemele nagu aastal 2000, mida peetakse seda tüüpi tootmise jaoks tavaliseks. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | 9,4 % | 5,9 % | 1,0 % | 4,3 % | 5,3 % |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 63 | 11 | 46 | 56 |
| Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule. |

(97)

Kasumlikkus EL-14s langes 9,4 %lt 2000. aastal 5,3 %ni uurimisperioodil, näidates langust 44 indeksipunkti võrra vaatlusalusel perioodil. Kuigi pärast 2002. aastat oli areng positiivne, ei tõusnud kasumlikkus samasugusele tasemele nagu aastal 2000, mida peetakse seda tüüpi tootmise jaoks tavaliseks.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Kasumlikkus

9,4 %

5,9 %

1,0 %

4,3 %

5,3 %

Indeks (2000 = 100)

100

63

11

46

56

Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule.

vii)   Investeeringud ja nende tasuvus

| (98) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vaatlusaluse toote tootmisse tehtud investeeringute tase vähenes vaatlusalusel perioodil poole võrra, s.o 12 mln eurolt ligi 6 mln eurole. |
| --- | --- |

(98)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vaatlusaluse toote tootmisse tehtud investeeringute tase vähenes vaatlusalusel perioodil poole võrra, s.o 12 mln eurolt ligi 6 mln eurole.

| (99) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate investeeringute tasuvus, mis väljendab nende maksueelset tulu protsendina vaatlusaluse toote tootmises kasutatud vahendite keskmisest bilansilisest puhasväärtusest arvestusperioodi alguses ja lõpus, oli ajavahemikus 2000 kuni 2001 positiivne, peegeldades kasumiteenimise võime nõrgenemist. Pärast 2001. aastat paranes olukord sarnaselt kasumlikkusele 2003. aastal ja uurimisperioodil pärast mõningast halvenemist 2002. aastal. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 12 091 | 10 989 | 6 497 | 6 496 | 6 124 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 91 | 54 | 54 | 51 |
| Investeeringute tasuvus | 32,4 % | 29,0 % | 23,7 % | 30,1 % | 33,9 % |
| Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(99)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate investeeringute tasuvus, mis väljendab nende maksueelset tulu protsendina vaatlusaluse toote tootmises kasutatud vahendite keskmisest bilansilisest puhasväärtusest arvestusperioodi alguses ja lõpus, oli ajavahemikus 2000 kuni 2001 positiivne, peegeldades kasumiteenimise võime nõrgenemist. Pärast 2001. aastat paranes olukord sarnaselt kasumlikkusele 2003. aastal ja uurimisperioodil pärast mõningast halvenemist 2002. aastal.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

12 091

10 989

6 497

6 496

6 124

Indeks (1999 = 100)

100

91

54

54

51

Investeeringute tasuvus

32,4 %

29,0 %

23,7 %

30,1 %

33,9 %

Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

viii)   Kapitali kaasamise võime

| (100) | Polnud mingeid viiteid sellele, et ühenduse tootmisharul tervikuna oleks olnud probleeme oma äritegevusele kapitali leidmisega. |
| --- | --- |

(100)

Polnud mingeid viiteid sellele, et ühenduse tootmisharul tervikuna oleks olnud probleeme oma äritegevusele kapitali leidmisega.

ix)   Rahavoog

| (101) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate netorahavoog äritegevusest vähenes vaatlusalusel perioodil. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog tuhandetes eurodes | 51 162 | 40 295 | 39 517 | 41 955 | 40 824 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 79 | 77 | 82 | 80 |
| Rahavoog väljendatuna protsendina käibest | 19 % | 16 % | 17 % | 18 % | 17 % |
| Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule. |

(101)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate netorahavoog äritegevusest vähenes vaatlusalusel perioodil.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Rahavoog tuhandetes eurodes

51 162

40 295

39 517

41 955

40 824

Indeks (2000 = 100)

100

79

77

82

80

Rahavoog väljendatuna protsendina käibest

19 %

16 %

17 %

18 %

17 %

Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule.

| (102) | Ka EL-14s vähenes vaatlusalusel perioodil valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate netorahavoog äritegevusest. See vähenemine, nagu ka netorahavoo vähenemine väljendatuna protsendina käibest (4 %) oli palju järsem kui ühenduse puhul tervikuna. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog tuhandetes eurodes | 23 869 | 18 081 | 13 468 | 15 724 | 15 556 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 76 | 56 | 66 | 65 |
| Rahavoog väljendatuna protsendina käibest | 17 % | 13 % | 12 % | 13 % | 13 % |
| Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule. |

(102)

Ka EL-14s vähenes vaatlusalusel perioodil valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate netorahavoog äritegevusest. See vähenemine, nagu ka netorahavoo vähenemine väljendatuna protsendina käibest (4 %) oli palju järsem kui ühenduse puhul tervikuna.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Rahavoog tuhandetes eurodes

23 869

18 081

13 468

15 724

15 556

Indeks (2000 = 100)

100

76

56

66

65

Rahavoog väljendatuna protsendina käibest

17 %

13 %

12 %

13 %

13 %

Allikas: valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate vastused küsimustikule.

x)   Palgad

| (103) | Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine palk töötaja kohta 9 %. Pärast stabiilset perioodi aastatel 2000 ja 2001 tõusid palgad 2002. aastal 2 % ja edasi 5 % ja 2 % 2003. aastal ja uurimisperioodil. Arvestades tööhõive vähenemist jäi valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate palgakulu tervikuna vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palk töötaja kohta eurodes | 42 470 | 42 504 | 43 474 | 45 336 | 46 203 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 100 | 102 | 107 | 109 |
| Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule. |

(103)

Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine palk töötaja kohta 9 %. Pärast stabiilset perioodi aastatel 2000 ja 2001 tõusid palgad 2002. aastal 2 % ja edasi 5 % ja 2 % 2003. aastal ja uurimisperioodil. Arvestades tööhõive vähenemist jäi valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu tootjate palgakulu tervikuna vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Palk töötaja kohta eurodes

42 470

42 504

43 474

45 336

46 203

Indeks (2000 = 100)

100

100

102

107

109

Allikas: valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

xi)   Dumpingumarginaali suurus

| (104) | Võttes arvesse Hiinast pärineva impordi mahtu ning hindu, on tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule märkimisväärne. |
| --- | --- |

(104)

Võttes arvesse Hiinast pärineva impordi mahtu ning hindu, on tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule märkimisväärne.

xii)   Toibumine varasemast dumpingust

| (105) | Ühenduse tootmisharu ei ole pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest. |
| --- | --- |

(105)

Ühenduse tootmisharu ei ole pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest.

h)   Järeldus kahju kohta

| (106) | Eelpool nimetatud tegurite läbivaatamine näitab, et 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes järsult dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa. Täpsemalt suurenes selle maht vaatlusalusel perioodil 47 % ja turuosa kasvas uurimisperioodil ligikaudu 31 %ni. Dumpinguhinnaga import moodustas uurimisperioodil ligi 80 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse ja see lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad oluliselt alla (kuni 60 %). Peale selle näitasid vaatlusalusel perioodil negatiivset arengut ka teised kahjunäitajad, nagu tootmine (– 7 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 10 %), müügimaht (– 10 %), investeeringud (– 49 %) ja tööhõive (– 13 %). |
| --- | --- |

(106)

Eelpool nimetatud tegurite läbivaatamine näitab, et 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes järsult dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa. Täpsemalt suurenes selle maht vaatlusalusel perioodil 47 % ja turuosa kasvas uurimisperioodil ligikaudu 31 %ni. Dumpinguhinnaga import moodustas uurimisperioodil ligi 80 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse ja see lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad oluliselt alla (kuni 60 %). Peale selle näitasid vaatlusalusel perioodil negatiivset arengut ka teised kahjunäitajad, nagu tootmine (– 7 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 10 %), müügimaht (– 10 %), investeeringud (– 49 %) ja tööhõive (– 13 %).

| (107) | Samal ajal kaotas ühenduse tootmisharu turuosa. Tegelikult võitis vaatlusalune import vaatlusalusel perioodil juurde kolm korda suurema täiendava turuosa kui see, mille ühenduse tootmisharu kaotas. Sellega seoses võib põhjendatult järeldada, et Hiina import võttis lisaks ühenduse tootmisharu kaotatud turuosale üle ka turuosa teistelt Euroopa valukodadelt, mis kas lõpetasid tegevuse või muudeti importijateks/kaubandusettevõtjateks. |
| --- | --- |

(107)

Samal ajal kaotas ühenduse tootmisharu turuosa. Tegelikult võitis vaatlusalune import vaatlusalusel perioodil juurde kolm korda suurema täiendava turuosa kui see, mille ühenduse tootmisharu kaotas. Sellega seoses võib põhjendatult järeldada, et Hiina import võttis lisaks ühenduse tootmisharu kaotatud turuosale üle ka turuosa teistelt Euroopa valukodadelt, mis kas lõpetasid tegevuse või muudeti importijateks/kaubandusettevõtjateks.

| (108) | Üldine negatiivne pilt peegeldus ühenduse tootmisharu kasumlikkuses vaid osaliselt. Absoluutarvudes alanes kasum 18 %. Kasumlikkus (kasum protsendina müügitulust) vähenes 12,1 %lt 9,9 %le. Arvestades hindade olulist allalöömist, oleks võinud oodata veelgi suuremat kahju. Siiski ei anna kasumlikkus eraldi võetuna veel olukorrast täielikku ettekujutust. |
| --- | --- |

(108)

Üldine negatiivne pilt peegeldus ühenduse tootmisharu kasumlikkuses vaid osaliselt. Absoluutarvudes alanes kasum 18 %. Kasumlikkus (kasum protsendina müügitulust) vähenes 12,1 %lt 9,9 %le. Arvestades hindade olulist allalöömist, oleks võinud oodata veelgi suuremat kahju. Siiski ei anna kasumlikkus eraldi võetuna veel olukorrast täielikku ettekujutust.

| (109) | Ühenduse tootmisharul tuli valida, kas võistelda Hiina impordiga hinnas või püüda hindu säilitada nende varasemal tasemel või selle lähedal. Hinnalangus, mida oleks vaja olnud selleks, et dumpinguhinnaga impordiga otseselt konkureerida, oleks selgelt ületanud langusmäära, mida ühenduse tootjad oleksid valmis kaaluma, kui nad soovivad kasumlikuks jääda. Ühenduse tootjad vähendasid küll mõningal määral hindu, kuid ei püüdnud jõuda dumpinguhinnaga impordi hinnatasemeni. Seega vähendasid nad toodangumahtu ja püüdsid mahu vähenemist kompenseerida kulude langetamisega. Sellest tulenevalt ei langenud kasum müügitulu protsendina nii järsult, kuid vähenesid müügimaht ja turuosa. |
| --- | --- |

(109)

Ühenduse tootmisharul tuli valida, kas võistelda Hiina impordiga hinnas või püüda hindu säilitada nende varasemal tasemel või selle lähedal. Hinnalangus, mida oleks vaja olnud selleks, et dumpinguhinnaga impordiga otseselt konkureerida, oleks selgelt ületanud langusmäära, mida ühenduse tootjad oleksid valmis kaaluma, kui nad soovivad kasumlikuks jääda. Ühenduse tootjad vähendasid küll mõningal määral hindu, kuid ei püüdnud jõuda dumpinguhinnaga impordi hinnatasemeni. Seega vähendasid nad toodangumahtu ja püüdsid mahu vähenemist kompenseerida kulude langetamisega. Sellest tulenevalt ei langenud kasum müügitulu protsendina nii järsult, kuid vähenesid müügimaht ja turuosa.

| (110) | Lisaks näitas EL-14 olukorra eraldi analüüs, et suhteliselt kõrge kasumlikkus uurimisperioodil kogu ühenduse tasandil oli tingitud peamiselt teatud valimisse kuuluvate ettevõtete eriti edukast tegevusest ühe liikmesriigi turul – Prantsusmaal, kus dumpinguhinnaga impordi sissetung oli piiratud. Finantsolukord nendes valimisse kuuluvates ettevõtetes, kes tegutsevad EL-14 turgudel, kus dumpinguhinnaga impordi sissetung oli eriti suur, näitas selget negatiivset arengusuunda ja kasumlikkuse tase oli alla 6 %. Enamus kahjunäitajaid, nagu tootmine (– 14 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 14 %), müügimaht (– 17 %), investeeringud (– 56 %), tööhõive (– 16 %) ja rahavoog (– 45 %), näitasid EL-14s vaatlusalusel perioodil negatiivsemat arengut. |
| --- | --- |

(110)

Lisaks näitas EL-14 olukorra eraldi analüüs, et suhteliselt kõrge kasumlikkus uurimisperioodil kogu ühenduse tasandil oli tingitud peamiselt teatud valimisse kuuluvate ettevõtete eriti edukast tegevusest ühe liikmesriigi turul – Prantsusmaal, kus dumpinguhinnaga impordi sissetung oli piiratud. Finantsolukord nendes valimisse kuuluvates ettevõtetes, kes tegutsevad EL-14 turgudel, kus dumpinguhinnaga impordi sissetung oli eriti suur, näitas selget negatiivset arengusuunda ja kasumlikkuse tase oli alla 6 %. Enamus kahjunäitajaid, nagu tootmine (– 14 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 14 %), müügimaht (– 17 %), investeeringud (– 56 %), tööhõive (– 16 %) ja rahavoog (– 45 %), näitasid EL-14s vaatlusalusel perioodil negatiivsemat arengut.

| (111) | Ühenduse tootmisharu tervikuna kaotas turuosa vaatlusalusel perioodil sel ajal, mil dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa märkimisväärselt suurenesid. Seistes silmitsi dumpinguhinnaga impordi kasvava survega, otsustas ühenduse tootmisharu parandada tootlikkust töötajate arvu vähendamisega. Samal ajal tuli neil vähendada investeeringuid, mille tase langes järsult. See peegeldus teatavate näitajate arengus vaatlusalusel perioodil. Siiski arenesid kasumlikkus, nagu ka müük ja tootmine pärast järsku langust ajavahemikus 2000–2002 kuni uurimisperioodini pigem positiivselt. Esimese perioodi suhtes võib põhjendatult eeldada, et järjekindlalt kasvava dumpinguhinnaga impordi suurenev surve põhjustas ühenduse tootmisharu madalama aktiivsuse ja halvemad majandustulemused. Teise perioodi suhtes näitab nende näitajate paranemine ühenduse tootmisharu pingutusi toime tulla dumpinguhinnaga impordi negatiivsete mõjudega majanduslikule olukorrale lühemas perspektiivis, tõhustades tootmisvõimsuse rakendamist tootmisvahendite täiustamisega ning alandades tootmiskulusid investeeringute ja töötajate arvu vähendamisega. Sellest hoolimata ohustab see ühenduse tootmisharu majandusolukorda pikemas perspektiivis, sest ühenduse tootjad kaotavad turuosa ja loobuvad investeeringutest, mis on vajalikud pikaajalise tootlikkuse ja konkurentsivõime säilitamiseks või isegi parandamiseks. |
| --- | --- |

(111)

Ühenduse tootmisharu tervikuna kaotas turuosa vaatlusalusel perioodil sel ajal, mil dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa märkimisväärselt suurenesid. Seistes silmitsi dumpinguhinnaga impordi kasvava survega, otsustas ühenduse tootmisharu parandada tootlikkust töötajate arvu vähendamisega. Samal ajal tuli neil vähendada investeeringuid, mille tase langes järsult. See peegeldus teatavate näitajate arengus vaatlusalusel perioodil. Siiski arenesid kasumlikkus, nagu ka müük ja tootmine pärast järsku langust ajavahemikus 2000–2002 kuni uurimisperioodini pigem positiivselt. Esimese perioodi suhtes võib põhjendatult eeldada, et järjekindlalt kasvava dumpinguhinnaga impordi suurenev surve põhjustas ühenduse tootmisharu madalama aktiivsuse ja halvemad majandustulemused. Teise perioodi suhtes näitab nende näitajate paranemine ühenduse tootmisharu pingutusi toime tulla dumpinguhinnaga impordi negatiivsete mõjudega majanduslikule olukorrale lühemas perspektiivis, tõhustades tootmisvõimsuse rakendamist tootmisvahendite täiustamisega ning alandades tootmiskulusid investeeringute ja töötajate arvu vähendamisega. Sellest hoolimata ohustab see ühenduse tootmisharu majandusolukorda pikemas perspektiivis, sest ühenduse tootjad kaotavad turuosa ja loobuvad investeeringutest, mis on vajalikud pikaajalise tootlikkuse ja konkurentsivõime säilitamiseks või isegi parandamiseks.

| (112) | Eelnevat silmas pidades ja vaatamata asjaolule, et Prantsusmaa turg on dumpinguhinnaga impordi agressiivsest survest siiani veel puutumata jäänud, võib järeldada, et ühenduse tootmisharule on tekitatud olulist kahju. Ühenduse tootmisharule on avaldatud tõsist hinnasurvet, vähenenud on müügimaht (– 10 %) ja turuosa (– 3,8 %) ning tootjad on olnud sunnitud vähendama toodangut (– 7 %). Ühenduse tootmisharu on säilitanud teatava kasumlikkuse, kuid mitte sellisel tasemel, mis võimaldaks pikaajalisi investeeringuid. Tootmisharu üldine olukord on tõsiselt halvenenud. Sellest lähtudes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(112)

Eelnevat silmas pidades ja vaatamata asjaolule, et Prantsusmaa turg on dumpinguhinnaga impordi agressiivsest survest siiani veel puutumata jäänud, võib järeldada, et ühenduse tootmisharule on tekitatud olulist kahju. Ühenduse tootmisharule on avaldatud tõsist hinnasurvet, vähenenud on müügimaht (– 10 %) ja turuosa (– 3,8 %) ning tootjad on olnud sunnitud vähendama toodangut (– 7 %). Ühenduse tootmisharu on säilitanud teatava kasumlikkuse, kuid mitte sellisel tasemel, mis võimaldaks pikaajalisi investeeringuid. Tootmisharu üldine olukord on tõsiselt halvenenud. Sellest lähtudes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

a)   Sissejuhatus

| (113) | Järelduste tegemiseks ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjuste kohta ja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7, uuris komisjon kõigi teadaolevate tegurite ja nende tagajärgede mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal ühenduse tootmisharu kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(113)

Järelduste tegemiseks ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjuste kohta ja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7, uuris komisjon kõigi teadaolevate tegurite ja nende tagajärgede mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal ühenduse tootmisharu kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

b)   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (114) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht (47 %) ja turuosa (21,0 %lt 2000. aastal 31,1 %ni uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(114)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht (47 %) ja turuosa (21,0 %lt 2000. aastal 31,1 %ni uurimisperioodil).

| (115) | Dumpinguhinnaga impordi hinnatase jäi ühenduse tootmisharu hindadest madalamaks kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Lisaks sellele avaldasid need survet ühenduse tootmisharule, mis oli sunnitud oma hinnad stabiilsed hoidma, vaatamata tooraine hinna olulisele tõusule. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla, kusjuures hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 31–60 %. Sellega seoses tuleb märkida, et valandite turg on läbipaistev ja konkurentsile rajatud turg. Seega on hinna allalöömine sellisel turul kahjustav tegur, mis suunab kaubanduse ümber Hiina dumpinguhinnaga impordi poole. |
| --- | --- |

(115)

Dumpinguhinnaga impordi hinnatase jäi ühenduse tootmisharu hindadest madalamaks kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Lisaks sellele avaldasid need survet ühenduse tootmisharule, mis oli sunnitud oma hinnad stabiilsed hoidma, vaatamata tooraine hinna olulisele tõusule. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla, kusjuures hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 31–60 %. Sellega seoses tuleb märkida, et valandite turg on läbipaistev ja konkurentsile rajatud turg. Seega on hinna allalöömine sellisel turul kahjustav tegur, mis suunab kaubanduse ümber Hiina dumpinguhinnaga impordi poole.

| (116) | Dumpinguhinnaga impordi mõjusid näitlikustab ka arvukate ühenduse tootjate otsus tootmine lõpetada ja minna üle valandite importimisele. |
| --- | --- |

(116)

Dumpinguhinnaga impordi mõjusid näitlikustab ka arvukate ühenduse tootjate otsus tootmine lõpetada ja minna üle valandite importimisele.

| (117) | Ühenduse tootmisharu 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel kaotatud turuosa (3,8 protsendipunkti) on Hiinast pärit dumpinguhinnaga import oma turuosa suurendamisega täielikult üle võtnud. |
| --- | --- |

(117)

Ühenduse tootmisharu 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel kaotatud turuosa (3,8 protsendipunkti) on Hiinast pärit dumpinguhinnaga import oma turuosa suurendamisega täielikult üle võtnud.

| (118) | Ühenduse tootmisharu turuosa kaotus langeb kokku mitmete teiste negatiivsete arengutega tootmisharu üldises majandusseisus, mis väljenduvad tootmises, tootmisvõimsuse rakendamises, müügis, investeeringutes ja tööhõives. |
| --- | --- |

(118)

Ühenduse tootmisharu turuosa kaotus langeb kokku mitmete teiste negatiivsete arengutega tootmisharu üldises majandusseisus, mis väljenduvad tootmises, tootmisvõimsuse rakendamises, müügis, investeeringutes ja tööhõives.

| (119) | Peale selle langes ühenduse tootmisharu kasumlikkus 12,1 %lt 2000. aastal 9,9 %ni uurimisperioodil. Need tegurid koos asjaoluga, et ühenduse tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi surve tõttu tõsta oma hindu vastukaaluks tooraine hinna tõusule, on põhjuseks, miks ühenduse tootmisharu kandis kahju, vaatamata tootmise ratsionaliseerimisele ja tootlikkuse parandamisele. Dumpinguhinnaga impordi turuosa laienemine ja hindade langus langesid kokku järsu muutusega ühenduse tootmisharu olukorras. |
| --- | --- |

(119)

Peale selle langes ühenduse tootmisharu kasumlikkus 12,1 %lt 2000. aastal 9,9 %ni uurimisperioodil. Need tegurid koos asjaoluga, et ühenduse tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi surve tõttu tõsta oma hindu vastukaaluks tooraine hinna tõusule, on põhjuseks, miks ühenduse tootmisharu kandis kahju, vaatamata tootmise ratsionaliseerimisele ja tootlikkuse parandamisele. Dumpinguhinnaga impordi turuosa laienemine ja hindade langus langesid kokku järsu muutusega ühenduse tootmisharu olukorras.

| (120) | Teatav hulk koostööd tegevaid importijaid väitis, et kuigi Hiinast pärit impordi kasvu otseseks põhjuseks oli kasvav nõudlus vaatlusaluse toote järele, oli turu üldine suundumus ühenduse tootmisharu jaoks negatiivne kahaneva valandite nõudluse tõttu telekommunikatsiooniturul 2002. aastal. Nimetatud turg oli kõrgseisus 2002. aastale eelneval perioodil, moonutades seega kahjuanalüüsi, kuna aastad 2000 ja 2001 olid antud valdkonnas erakordselt head. Pärast 2002. aastat on ühenduse tootmisharu tulemused paranenud, viidates toomisharu elujõulisemaks muutumisele. |
| --- | --- |

(120)

Teatav hulk koostööd tegevaid importijaid väitis, et kuigi Hiinast pärit impordi kasvu otseseks põhjuseks oli kasvav nõudlus vaatlusaluse toote järele, oli turu üldine suundumus ühenduse tootmisharu jaoks negatiivne kahaneva valandite nõudluse tõttu telekommunikatsiooniturul 2002. aastal. Nimetatud turg oli kõrgseisus 2002. aastale eelneval perioodil, moonutades seega kahjuanalüüsi, kuna aastad 2000 ja 2001 olid antud valdkonnas erakordselt head. Pärast 2002. aastat on ühenduse tootmisharu tulemused paranenud, viidates toomisharu elujõulisemaks muutumisele.

| (121) | Seoses sellega peaks eelkõige märkima, et uurimine ei tuvastanud kasvavat nõudlust, vaid näitas pigem ühtlast tarbimist vastandina pidevalt kasvavale impordile kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Telekommunikatsioonituru mõju 2002. aastal ei avaldunud Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordis, mis jätkas dumpinguhindadega pidevat tõusu. Peale selle ei esitatud väite kinnituseks tõendeid. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu kannatas vaatlusaluse perioodi vältel olulist kahju. Selle põhjal lükati eespool toodud väited tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Seoses sellega peaks eelkõige märkima, et uurimine ei tuvastanud kasvavat nõudlust, vaid näitas pigem ühtlast tarbimist vastandina pidevalt kasvavale impordile kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Telekommunikatsioonituru mõju 2002. aastal ei avaldunud Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordis, mis jätkas dumpinguhindadega pidevat tõusu. Peale selle ei esitatud väite kinnituseks tõendeid. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu kannatas vaatlusaluse perioodi vältel olulist kahju. Selle põhjal lükati eespool toodud väited tagasi.

c)   Muude tegurite mõju

| (122) | Impordimahud muudest kolmandatest riikidest vähenesid 70 600 tonnilt 2000. aastal 49 000 tonnini uurimisperioodil, nende turuosa vähenes 12 %lt 2000. aastal 8,5 %le uurimisperioodil. Enamik sellest impordist oli pärit Poolast, Tšehhi Vabariigist ja Indiast. Vastavalt Eurostati andmetele oli kolmandatest riikidest pärit valandite keskmine hind märgatavalt kõrgem vastavatest Hiinast pärit importtoodete dumpinguhindadest (2000. aastal oli erinevus 12 % ning see suurenes 55 %ni uurimisperioodil). Lisaks kasvasid muudest maadest pärit toodete hinnad vaatlusaluse perioodi jooksul keskmiselt 16 %. Seega ei saanud kõnealune import ühenduse tootmisharu kahjustada. |
| --- | --- |

(122)

Impordimahud muudest kolmandatest riikidest vähenesid 70 600 tonnilt 2000. aastal 49 000 tonnini uurimisperioodil, nende turuosa vähenes 12 %lt 2000. aastal 8,5 %le uurimisperioodil. Enamik sellest impordist oli pärit Poolast, Tšehhi Vabariigist ja Indiast. Vastavalt Eurostati andmetele oli kolmandatest riikidest pärit valandite keskmine hind märgatavalt kõrgem vastavatest Hiinast pärit importtoodete dumpinguhindadest (2000. aastal oli erinevus 12 % ning see suurenes 55 %ni uurimisperioodil). Lisaks kasvasid muudest maadest pärit toodete hinnad vaatlusaluse perioodi jooksul keskmiselt 16 %. Seega ei saanud kõnealune import ühenduse tootmisharu kahjustada.

| (123) | Teised ühenduse tootjad hoidsid tootmis- ja müügimahtude osas uurimisperioodil ligikaudu 18,5 % turuosa. Vaatlusaluse perioodi jooksul on nende müügimaht järsult vähenenud (21 %) ning nad on kaotanud olulise turuosa (4,9 protsendipunkti). Ei leitud tõendeid selle kohta, et teiste ühenduse tootjate hinnad oleksid olnud madalamad kui koostööd teinud ühenduse tootmisharul. Seetõttu võib põhjendatult järeldada, et teiste ühenduse tootjate valmistatud ja müüdud tooted ei ole ühenduse tootmisharu oluliselt kahjustanud. |
| --- | --- |

(123)

Teised ühenduse tootjad hoidsid tootmis- ja müügimahtude osas uurimisperioodil ligikaudu 18,5 % turuosa. Vaatlusaluse perioodi jooksul on nende müügimaht järsult vähenenud (21 %) ning nad on kaotanud olulise turuosa (4,9 protsendipunkti). Ei leitud tõendeid selle kohta, et teiste ühenduse tootjate hinnad oleksid olnud madalamad kui koostööd teinud ühenduse tootmisharul. Seetõttu võib põhjendatult järeldada, et teiste ühenduse tootjate valmistatud ja müüdud tooted ei ole ühenduse tootmisharu oluliselt kahjustanud.

| (124) | Huvitatud isikud ei tõstnud uurimise käigus esile ega määratlenud teisi tegureid, mis oleksid võinud samal ajal põhjustada kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(124)

Huvitatud isikud ei tõstnud uurimise käigus esile ega määratlenud teisi tegureid, mis oleksid võinud samal ajal põhjustada kahju ühenduse tootmisharule.

d)   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (125) | Ühenduse tootmisharu ohualdis olukord langes kokku Hiinast pärit impordi järsu tõusuga ning märkimisväärse hindade allalöömisega kõnealuse impordi poolt. |
| --- | --- |

(125)

Ühenduse tootmisharu ohualdis olukord langes kokku Hiinast pärit impordi järsu tõusuga ning märkimisväärse hindade allalöömisega kõnealuse impordi poolt.

| (126) | Võttes arvesse kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa kahanemist vaatlusalusel perioodil ning fakti, et kõnealuste toodete keskmine hind oli uurimisperioodil dumpinguhinnaga impordist märgatavalt kõrgem, järeldati, et tõenäoliselt ei kujuta nimetatud tegurid mingit ohtu ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(126)

Võttes arvesse kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa kahanemist vaatlusalusel perioodil ning fakti, et kõnealuste toodete keskmine hind oli uurimisperioodil dumpinguhinnaga impordist märgatavalt kõrgem, järeldati, et tõenäoliselt ei kujuta nimetatud tegurid mingit ohtu ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (127) | Seepärast leitakse, et Hiinast pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Seepärast leitakse, et Hiinast pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (128) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, näiteks ühenduse tootmisharu, importijate, müüjate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide kontrollimisel. |
| --- | --- |

(128)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, näiteks ühenduse tootmisharu, importijate, müüjate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide kontrollimisel.

| (129) | Et hinnata ühenduse huve, uurimiskomisjon, milline on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäoline mõju asjaomastele ettevõtjatele. Lisaks ühenduse tootjatele ja importijatele palus komisjon teavet kõigilt teadaolevatelt huvitatud isikutelt, näiteks kasutajate ja tarbijate ühendustelt. |
| --- | --- |

(129)

Et hinnata ühenduse huve, uurimiskomisjon, milline on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäoline mõju asjaomastele ettevõtjatele. Lisaks ühenduse tootjatele ja importijatele palus komisjon teavet kõigilt teadaolevatelt huvitatud isikutelt, näiteks kasutajate ja tarbijate ühendustelt.

a)   Ühenduse tootmisharu huvid

| (130) | Ühenduse tootmisharu koosneb nii suurtest, väikestest kui keskmise suurusega ettevõtetest. |
| --- | --- |

(130)

Ühenduse tootmisharu koosneb nii suurtest, väikestest kui keskmise suurusega ettevõtetest.

| (131) | Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade jätkuvat alanemist. See aitaks ühenduse tootmisharul taastada kaotatud turuosa, müümata samal ajal tooteid alla omahinna, mis suurenenud tootlikkuse tõttu viib omakorda madalama ühikuhinnani. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühikuhinna alanemine (tootmisvõimsuse kasvu ja seega suurenenud tootlikkuse tõttu) ning mingil määral ka väike hinnatõus on peamised tegurid, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul parandada oma finantsolukorda ilma tarbijaturgu moonutamata. |
| --- | --- |

(131)

Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade jätkuvat alanemist. See aitaks ühenduse tootmisharul taastada kaotatud turuosa, müümata samal ajal tooteid alla omahinna, mis suurenenud tootlikkuse tõttu viib omakorda madalama ühikuhinnani. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühikuhinna alanemine (tootmisvõimsuse kasvu ja seega suurenenud tootlikkuse tõttu) ning mingil määral ka väike hinnatõus on peamised tegurid, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul parandada oma finantsolukorda ilma tarbijaturgu moonutamata.

| (132) | Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse toomisharu finantsolukord areneb jätkuvalt negatiivses suunas. Ühenduse tootmisharu olukorra muutus oli eriti märgatav uurimisperioodil, kui hindade languse tõttu tulud vähenesid ja turuosa kahanes. Vähenevaid tulusid silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viib see kärbeteni tootmises ja edasiste tootmisrajatiste sulgemiseni, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. |
| --- | --- |

(132)

Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse toomisharu finantsolukord areneb jätkuvalt negatiivses suunas. Ühenduse tootmisharu olukorra muutus oli eriti märgatav uurimisperioodil, kui hindade languse tõttu tulud vähenesid ja turuosa kahanes. Vähenevaid tulusid silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viib see kärbeteni tootmises ja edasiste tootmisrajatiste sulgemiseni, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses.

| (133) | Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda. |
| --- | --- |

(133)

Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda.

b)   Ühenduses paiknevate sõltumatute importijate/ettevõtjate huvid

| (134) | Nagu märgitakse põhjenduses 11, esitasid 15 äriühingut selleks määratud aja jooksul teabe, mida algatamisteates nõuti valimi moodustamiseks. Nende äriühingute hulgast moodustati nelja importijat hõlmav representatiivne valim. Kõigile neljale saadeti küsimustikud.






  — | ühenduses paiknevate sõltumatute importijate/ettevõtjate valim |
| --- | --- | --- |

(134)

Nagu märgitakse põhjenduses 11, esitasid 15 äriühingut selleks määratud aja jooksul teabe, mida algatamisteates nõuti valimi moodustamiseks. Nende äriühingute hulgast moodustati nelja importijat hõlmav representatiivne valim. Kõigile neljale saadeti küsimustikud.

—

ühenduses paiknevate sõltumatute importijate/ettevõtjate valim

| (135) | Neljast valimisse kuuluvast äriühingust üks ei vastanud küsimustikule ja arvati seega menetlusest välja. Kõik teised valitud äriühingud saatsid täielikud küsimustiku vastused. Nende äriühingute import moodustas 19 % kogu Hiinast pärit valandite impordi kogumahust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(135)

Neljast valimisse kuuluvast äriühingust üks ei vastanud küsimustikule ja arvati seega menetlusest välja. Kõik teised valitud äriühingud saatsid täielikud küsimustiku vastused. Nende äriühingute import moodustas 19 % kogu Hiinast pärit valandite impordi kogumahust uurimisperioodil.

| (136) | Teatav hulk koostööd tegevaid importijaid väitis, et üks valimisse kuuluv äriühing ei oleks tohtinud olla valitud, kuna see on teise äriühingu (mis on väidetavalt ühe kaebuse esitanud äriühingu suurim üksikklient ning tarnija) tütarettevõte. Kõnealust väidetavat suhet peeti piisavaks, et eemaldada see importija valimist, kuna siin on tegemist huvide konfliktiga. Sellega seoses tuleb märkida, et väidetav suhe importija ja kaebuse esitanud äriühingu vahel piirdub sõltumatute ettevõtjate kaubandussuhtega ja seega ei kujuta endast huvide konflikti. Peale selle ei põhjendatud väidet. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(136)

Teatav hulk koostööd tegevaid importijaid väitis, et üks valimisse kuuluv äriühing ei oleks tohtinud olla valitud, kuna see on teise äriühingu (mis on väidetavalt ühe kaebuse esitanud äriühingu suurim üksikklient ning tarnija) tütarettevõte. Kõnealust väidetavat suhet peeti piisavaks, et eemaldada see importija valimist, kuna siin on tegemist huvide konfliktiga. Sellega seoses tuleb märkida, et väidetav suhe importija ja kaebuse esitanud äriühingu vahel piirdub sõltumatute ettevõtjate kaubandussuhtega ja seega ei kujuta endast huvide konflikti. Peale selle ei põhjendatud väidet. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (137) | Lisaks väideti, et meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt mõju ühenduse töötleva tööstuse ning importijate tööhõivele. Väideti, et kuna viimastel ei ole mingeid vahendeid tulemaks toime maksudega, peaksid nad viivitamata tegevuse lõpetama ning personali vallandama. Lisaks viidati oluliselt kasvavale nõudlusele ühenduse sees, võttes eriti arvesse 10 uut liikmesriiki, mis kiirelt arenedes kasvatavad seda veelgi. Sellega seoses võib meetmete kehtestamine viia tarnedefitsiidini Euroopa turul ja seega suure hinnatõusuni. Ühenduse tootjatel avaneks seega märkimisväärse konkurentsi puudumisel vaba võimalus turgu kontrollida. |
| --- | --- |

(137)

Lisaks väideti, et meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt mõju ühenduse töötleva tööstuse ning importijate tööhõivele. Väideti, et kuna viimastel ei ole mingeid vahendeid tulemaks toime maksudega, peaksid nad viivitamata tegevuse lõpetama ning personali vallandama. Lisaks viidati oluliselt kasvavale nõudlusele ühenduse sees, võttes eriti arvesse 10 uut liikmesriiki, mis kiirelt arenedes kasvatavad seda veelgi. Sellega seoses võib meetmete kehtestamine viia tarnedefitsiidini Euroopa turul ja seega suure hinnatõusuni. Ühenduse tootjatel avaneks seega märkimisväärse konkurentsi puudumisel vaba võimalus turgu kontrollida.

| (138) | Väide meetmete negatiivsest mõjust ühenduse töötleva tööstuse ja importijate tööhõivele ei olnud põhjendatud. Kui rääkida negatiivsest mõjust ühenduse kasutajatele, siis, nagu allpool märgitud (154), ükski kasutaja ega kasutajate ühendus endast menetluse raames ei teatanud. Mis puudutab negatiivset mõju importijatele, siis vastupidiselt väidetele kinnitab nende tugev positsioon ühenduse turul pigem kindlat ja elujõulist kui nõrka seisundit. Lisaks tuleb märkida, et kui tollimaks importijatele mõju ei avaldaks, muutuks kehtetuks meetmete kehtestamise peamine põhjus, milleks on taastada võrdsed võimalused dumpingut kasutavate ettevõtjate poolt moonutatud turul. Seoses tarnedefitsiidiga, mida kümne uue liikmesriigi kasvav nõudlus võib väidetavalt kaasa tuua, tuleb esiteks märkida, et ühenduse tootmisharu ei tööta täisvõimsusel ja seega saab defitsiiti katta tootmisvõimsuse suurendamise ja varude vähendamisega. Lisaks varustab teatavate uute liikmesriikide toodang koos kolmandatest riikidest pärit impordiga turgu mõistlike hindadega toodetega, aidates kaasa läbipaistva ja konkurentsivõimelise keskkonna arengule. |
| --- | --- |

(138)

Väide meetmete negatiivsest mõjust ühenduse töötleva tööstuse ja importijate tööhõivele ei olnud põhjendatud. Kui rääkida negatiivsest mõjust ühenduse kasutajatele, siis, nagu allpool märgitud (154), ükski kasutaja ega kasutajate ühendus endast menetluse raames ei teatanud. Mis puudutab negatiivset mõju importijatele, siis vastupidiselt väidetele kinnitab nende tugev positsioon ühenduse turul pigem kindlat ja elujõulist kui nõrka seisundit. Lisaks tuleb märkida, et kui tollimaks importijatele mõju ei avaldaks, muutuks kehtetuks meetmete kehtestamise peamine põhjus, milleks on taastada võrdsed võimalused dumpingut kasutavate ettevõtjate poolt moonutatud turul. Seoses tarnedefitsiidiga, mida kümne uue liikmesriigi kasvav nõudlus võib väidetavalt kaasa tuua, tuleb esiteks märkida, et ühenduse tootmisharu ei tööta täisvõimsusel ja seega saab defitsiiti katta tootmisvõimsuse suurendamise ja varude vähendamisega. Lisaks varustab teatavate uute liikmesriikide toodang koos kolmandatest riikidest pärit impordiga turgu mõistlike hindadega toodetega, aidates kaasa läbipaistva ja konkurentsivõimelise keskkonna arengule.

| (139) | Seetõttu võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sõltumatute importijate/ettevõtjate suhtes ei too kaasa märkimisväärseid muutusi. |
| --- | --- |

(139)

Seetõttu võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sõltumatute importijate/ettevõtjate suhtes ei too kaasa märkimisväärseid muutusi.

c)   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (140) | Ükski kasutajate ega tarbijate ühendus endast algatamisteates ettenähtud aja jooksul teada ei andnud. Arvestades nimetatud osapoolte koostööst keeldumist võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta põhjendamatult nende olukorda. |
| --- | --- |

(140)

Ükski kasutajate ega tarbijate ühendus endast algatamisteates ettenähtud aja jooksul teada ei andnud. Arvestades nimetatud osapoolte koostööst keeldumist võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta põhjendamatult nende olukorda.

d)   Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

| (141) | Võttes arvesse võimalike meetmete mõju konkurentsile ühenduses näib, et asjaomased eksportivad tootjad saavad oma tugeva seisundi tõttu turul jätkata valandite müüki (ehkki hindadega, mis ei kujuta olulise kahju ohtu ühenduse tootmisharule). Ühendusesiseste tootjate suur hulk ja import kolmandatest riikidest kindlustab, et kasutajad ja jaemüüjad võivad jätkuvalt valida suure hulga mõistliku hinnaga valandeid pakkuvate tarnijate vahel. Teatav hulk koostööd tegevaid importijaid väitis, et ühenduse tootmisharu ei ole konkurentsivõimeline ning seda iseloomustavad kohalikud ja piirkondlikud turud, millel domineerivad monopolid/duopolid. Nad väitsid, et ühele ühenduse koostööd tegevaist tootjatest on varem tehtud etteheiteid, kuna ta kuritarvitas oma valitsevat positsiooni turul, et takistada vaatlusaluse toote pääsu Prantsusmaa turule. |
| --- | --- |

(141)

Võttes arvesse võimalike meetmete mõju konkurentsile ühenduses näib, et asjaomased eksportivad tootjad saavad oma tugeva seisundi tõttu turul jätkata valandite müüki (ehkki hindadega, mis ei kujuta olulise kahju ohtu ühenduse tootmisharule). Ühendusesiseste tootjate suur hulk ja import kolmandatest riikidest kindlustab, et kasutajad ja jaemüüjad võivad jätkuvalt valida suure hulga mõistliku hinnaga valandeid pakkuvate tarnijate vahel. Teatav hulk koostööd tegevaid importijaid väitis, et ühenduse tootmisharu ei ole konkurentsivõimeline ning seda iseloomustavad kohalikud ja piirkondlikud turud, millel domineerivad monopolid/duopolid. Nad väitsid, et ühele ühenduse koostööd tegevaist tootjatest on varem tehtud etteheiteid, kuna ta kuritarvitas oma valitsevat positsiooni turul, et takistada vaatlusaluse toote pääsu Prantsusmaa turule.

| (142) | Seoses sellega tuleb märkida, et väidet, nagu domineeriksid kohalikel ja piirkondlikel turgudel monopolid/duopolid, ei kinnitatud tõenditega ja seega lükati nimetatud väide tagasi. Mis puudutab otsust valitseva seisundi kuritarvitamise kohta, siis see viitab varasemale olukorrale, mis jääb väljapoole vaatlusalust perioodi, ning tootele, mis ei ole käesolevas uurimises vaatlusalune toode. Hilisem vaatlusaluse perioodi jooksul tehtud otsus kaebuse osas, mille importija esitas sama tootja vastu seoses tema konkurentsivastase tegevusega Prantsusmaa turul, ei mõistnud tootjat hukka ning menetlus lõpetati. Selle põhjal lükati eespool toodud väide tagasi. |
| --- | --- |

(142)

Seoses sellega tuleb märkida, et väidet, nagu domineeriksid kohalikel ja piirkondlikel turgudel monopolid/duopolid, ei kinnitatud tõenditega ja seega lükati nimetatud väide tagasi. Mis puudutab otsust valitseva seisundi kuritarvitamise kohta, siis see viitab varasemale olukorrale, mis jääb väljapoole vaatlusalust perioodi, ning tootele, mis ei ole käesolevas uurimises vaatlusalune toode. Hilisem vaatlusaluse perioodi jooksul tehtud otsus kaebuse osas, mille importija esitas sama tootja vastu seoses tema konkurentsivastase tegevusega Prantsusmaa turul, ei mõistnud tootjat hukka ning menetlus lõpetati. Selle põhjal lükati eespool toodud väide tagasi.

| (143) | Seega on turul oluline hulk osalejaid, mis peaks suutma nõudlust rahuldada. Eespool toodu põhjal võib väita, et tõenäoliselt säilib tugev konkurents ka pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(143)

Seega on turul oluline hulk osalejaid, mis peaks suutma nõudlust rahuldada. Eespool toodu põhjal võib väita, et tõenäoliselt säilib tugev konkurents ka pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist.

e)   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (144) | Eelöeldut arvestades võib teha järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et meetmete kohaldamine oleks kooskõlas ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(144)

Eelöeldut arvestades võib teha järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et meetmete kohaldamine oleks kooskõlas ühenduse huvidega.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (145) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(145)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule edasist kahju.

| (146) | Sel põhjusel võrreldi kõigepealt impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega, tegemata kohandusi piisava kasumimarginaali arvessevõtmiseks. Võrdlus hõlmas võrreldavaid tooteliike. Vahet väljendati protsendimäärana vastavast ekspordikäibest. Analüüs näitas, et kõikide eksportivate tootjate marginaalid olid kõrgemad nende dumpingumarginaalidest. Seega leiti, et madalama tollimaksu reegli kohaldamiseks ei ole vaja kindlaks määrata kasumimarginaali, mille ühenduse tootmisharu oleks saavutanud ilma dumpinguhinnaga impordita, kuna vastav kahjumarginaal oleks olnud kõrgem dumpingumarginaalist. |
| --- | --- |

(146)

Sel põhjusel võrreldi kõigepealt impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega, tegemata kohandusi piisava kasumimarginaali arvessevõtmiseks. Võrdlus hõlmas võrreldavaid tooteliike. Vahet väljendati protsendimäärana vastavast ekspordikäibest. Analüüs näitas, et kõikide eksportivate tootjate marginaalid olid kõrgemad nende dumpingumarginaalidest. Seega leiti, et madalama tollimaksu reegli kohaldamiseks ei ole vaja kindlaks määrata kasumimarginaali, mille ühenduse tootmisharu oleks saavutanud ilma dumpinguhinnaga impordita, kuna vastav kahjumarginaal oleks olnud kõrgem dumpingumarginaalist.

| (147) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast pärit valandite impordi suhtes kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemel, kuna see oleks igal juhul madalam kui kahjumarginaal. |
| --- | --- |

(147)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast pärit valandite impordi suhtes kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemel, kuna see oleks igal juhul madalam kui kahjumarginaal.

| (148) | Käesolevas määruses nimetatud turumajandusliku staatusega äriühingute individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldab see olukorda, mis uurimise käigus nimetatud äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning toodetud nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine, käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib üleriigiline tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(148)

Käesolevas määruses nimetatud turumajandusliku staatusega äriühingute individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldab see olukorda, mis uurimise käigus nimetatud äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning toodetud nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine, käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib üleriigiline tollimaksumäär.

| (149) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ettenähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute (kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse) loetelu. |
| --- | --- |

(149)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ettenähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute (kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse) loetelu.

| (150) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, kehtestatakse järgmised dumpinguvastased tollimaksumäärad:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd | 0,0 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | 0,0 |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd | 0,0 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd | 0,0 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd | 0,0 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd | 18,6 |
| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory | 28,6 |
| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd | 28,6 |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei | 31,8 |
| Shandong Huijin Stock Co. Ltd | 37,9 |
| Kõik teised äriühingud | 47,8 |

(150)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, kehtestatakse järgmised dumpinguvastased tollimaksumäärad:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

Hiina

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd

0,0

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

0,0

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd

0,0

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd

0,0

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd

0,0

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

18,6

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

28,6

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd

28,6

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

31,8

Shandong Huijin Stock Co. Ltd

37,9

Kõik teised äriühingud

47,8

| (151) | Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Asjaosaliste esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati nõuetekohaselt läbi ja vajadusel tehti järeldustes vastavad muudatused. Kõikidele asjaosaliste esitatud seisukohtadele anti üksikasjalikud vastused. |
| --- | --- |

(151)

Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Asjaosaliste esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati nõuetekohaselt läbi ja vajadusel tehti järeldustes vastavad muudatused. Kõikidele asjaosaliste esitatud seisukohtadele anti üksikasjalikud vastused.

I.   MEETMETE VORM

| (152) | Neli eksportivat tootjat, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist, andsid mõista, et soovivad pakkuda hinnakohustust, kuid jätsid piisavalt põhjendatud kohustusepakkumise algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul siiski esitamata. Seega ei saanud komisjon vastu võtta ühtki kohustusepakkumist. Arvestades küsimuse keerukust kõnealuste ettevõtete jaoks (mis on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) ja asjaolu, et lõplikele järeldustele ei eelnenud esialgseid järeldusi, leiab nõukogu siiski, et erandkorras tuleks neil lubada kohustusepakkumised lõplikult vormistada mainitud tähtajast hiljem. |
| --- | --- |

(152)

Neli eksportivat tootjat, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist, andsid mõista, et soovivad pakkuda hinnakohustust, kuid jätsid piisavalt põhjendatud kohustusepakkumise algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul siiski esitamata. Seega ei saanud komisjon vastu võtta ühtki kohustusepakkumist. Arvestades küsimuse keerukust kõnealuste ettevõtete jaoks (mis on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) ja asjaolu, et lõplikele järeldustele ei eelnenud esialgseid järeldusi, leiab nõukogu siiski, et erandkorras tuleks neil lubada kohustusepakkumised lõplikult vormistada mainitud tähtajast hiljem.

| (153) | Hiina ametiasutused palusid, et lisaks eelmises põhjenduses mainitud neljale eksportivale tootjale leitaks sarnane lahendus ka arvukate koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate jaoks, keda menetlus mõjutab. Kui pärast vastavasisulisi arutelusid leitakse, et meetmete vormi tuleks muuta muul viisil kui hinnakohustuste vastuvõtmisega, korraldatakse võimalikult kiiresti vahepealne läbivaatamine, |
| --- | --- |

(153)

Hiina ametiasutused palusid, et lisaks eelmises põhjenduses mainitud neljale eksportivale tootjale leitaks sarnane lahendus ka arvukate koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate jaoks, keda menetlus mõjutab. Kui pärast vastavasisulisi arutelusid leitakse, et meetmete vormi tuleks muuta muul viisil kui hinnakohustuste vastuvõtmisega, korraldatakse võimalikult kiiresti vahepealne läbivaatamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Hiinast pärit mittetempermalmist valandite impordi suhtes, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks (v.a tuletõrjehüdrandid) ning nende osade suhtes, mis võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 (TARICi kood 7325109910) alla.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud Hiina Rahvavabariigi äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpingu-vastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng, |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City, |
| Hebei Province, 051430, PRC |

Äriühing

Dumpingu-vastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng,

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City,

Hebei Province, 051430, PRC

0,0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village, |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, PRC |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village,

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, PRC

0,0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd, |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, PRC |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd,

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, PRC

0,0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd, |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, PRC |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd,

Jiaocheng County, Shanxi Province, PRC

0,0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd, |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town, |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, PRC |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd,

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town,

Jinghai District, 301617 Tianjin, PRC

0,0

A679

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, PRC |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd,

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, PRC

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory, |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City, |
| 062159, Hebei Province, PRC |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory,

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City,

062159, Hebei Province, PRC

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd, Qufu Road, Quyang, |
| --- |
| 073100, PRC |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd, Qufu Road, Quyang,

073100, PRC

28,6

A682

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, PRC |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei,

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, PRC

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd, North of Kouzhen Town, |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, PRC |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd, North of Kouzhen Town,

Laiwu City, Shandong Province, 271114, PRC

37,9

A684

Kõik teised äriühingud

47,8

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse jõusolevaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 104, 30.4.2004, lk 62.

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1213/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28 juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 28. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 87,5 |
| 096 | 21,9 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 69,6 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 62,4 |
| 508 | 58,8 |
| 524 | 69,1 |
| 528 | 65,0 |
| 999 | 63,8 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,4 |
| 204 | 80,3 |
| 220 | 126,8 |
| 334 | 91,2 |
| 508 | 134,4 |
| 624 | 145,2 |
| 999 | 115,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 71,4 |
| 400 | 101,0 |
| 508 | 65,5 |
| 512 | 75,6 |
| 524 | 52,1 |
| 528 | 75,8 |
| 720 | 106,2 |
| 804 | 80,5 |
| 999 | 78,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 121,6 |
| 388 | 75,2 |
| 512 | 25,9 |
| 528 | 35,6 |
| 999 | 64,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 130,9 |
| 094 | 100,2 |
| 999 | 115,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 310,6 |
| 400 | 336,4 |
| 999 | 323,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 108,7 |
| 999 | 108,7 |
| 0809 40 05 | 624 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

87,5

096

21,9

999

54,7

0707 00 05

052

88,2

999

88,2

0709 90 70

052

69,6

999

69,6

0805 50 10

388

62,4

508

58,8

524

69,1

528

65,0

999

63,8

0806 10 10

052

114,4

204

80,3

220

126,8

334

91,2

508

134,4

624

145,2

999

115,4

0808 10 80

388

71,4

400

101,0

508

65,5

512

75,6

524

52,1

528

75,8

720

106,2

804

80,5

999

78,5

0808 20 50

052

121,6

388

75,2

512

25,9

528

35,6

999

64,6

0809 10 00

052

130,9

094

100,2

999

115,6

0809 20 95

052

310,6

400

336,4

999

323,5

0809 30 10, 0809 30 90

052

108,7

999

108,7

0809 40 05

624

87,6

999

87,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1214/2005,

28. juuli 2005,

millega parandatakse määruse (EMÜ) nr 1722/93 (milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogude määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, portugali-, rootsi- ja soomekeelset versiooni

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (2) artikli 9 lõike 2 esimese lõigu (nagu seda on muudetud määruse (EÜ) nr 1548/2004 artikli 1 lõikega 4) eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, portugali-, rootsi- ja soomekeelse versiooni teises lauses on viga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (2) artikli 9 lõike 2 esimese lõigu (nagu seda on muudetud määruse (EÜ) nr 1548/2004 artikli 1 lõikega 4) eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, portugali-, rootsi- ja soomekeelse versiooni teises lauses on viga.

| (2) | Väärate tõlgenduste vältimiseks ning määruses (EMÜ) nr 1722/93 sätestatud meetmete täpse kohaldamise tagamiseks tuleks see viga parandada. |
| --- | --- |

(2)

Väärate tõlgenduste vältimiseks ning määruses (EMÜ) nr 1722/93 sätestatud meetmete täpse kohaldamise tagamiseks tuleks see viga parandada.

| (3) | Kuna kõnealune parandus ei too mõnedele tootjatele teistega võrreldes kaasa ebasoodsaid või diskrimineerivaid tagajärgi, tuleks seda kohaldada alates määruse (EÜ) nr 1548/2004 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Kuna kõnealune parandus ei too mõnedele tootjatele teistega võrreldes kaasa ebasoodsaid või diskrimineerivaid tagajärgi, tuleks seda kohaldada alates määruse (EÜ) nr 1548/2004 jõustumise kuupäevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus, nagu seda on muudetud määruse (EÜ) nr 1548/2004 artikli 1 lõikega 4, asendatakse teine lause järgmisega:

“Juhul kui tootmistoetus on väiksem kui 16 eurot ühe tonni tärklise kohta, ei ole tagatis vajalik ning käesoleva määruse artikliga 10 ettenähtud järelevalve- ja kontrollimeetmeid ei kohaldata.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 3. septembrist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1215/2005,

28. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1990/2004, millega kehtestatakse veinisektoris üleminekųmeetmed seoses Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (1) artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et iga füüsiline või juriidiline isik või isikute rühm, kes on valmistanud veini, peab tarnima kõik veinivalmistamise kõrvalsaadused destilleerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (1) artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et iga füüsiline või juriidiline isik või isikute rühm, kes on valmistanud veini, peab tarnima kõik veinivalmistamise kõrvalsaadused destilleerimiseks.

| (2) | Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) on ette nähtud destilleerimiskohustuse rakenduseeskirjad ja kõnealuse määruse artiklis 49 mõned erandid sellest kohustusest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) on ette nähtud destilleerimiskohustuse rakenduseeskirjad ja kõnealuse määruse artiklis 49 mõned erandid sellest kohustusest.

| (3) | Ungari on võtnud meetmed kõnealuse destilleerimiskohustuse täitmiseks, kuid veinivalmistamise kõrvalsaadusi töötlevate piiritusetehaste ehitamine on viibinud. Seetõttu destilleeritakse ainult osa veiniaasta 2004–2005 kõrvalsaadustest veiniaastal 2005–2006. Piiritusetehaste olemasolev võimsus ei ole aga piisav selleks, et destilleerida mõlema veiniaasta kõrvalsaadused üheaegselt. |
| --- | --- |

(3)

Ungari on võtnud meetmed kõnealuse destilleerimiskohustuse täitmiseks, kuid veinivalmistamise kõrvalsaadusi töötlevate piiritusetehaste ehitamine on viibinud. Seetõttu destilleeritakse ainult osa veiniaasta 2004–2005 kõrvalsaadustest veiniaastal 2005–2006. Piiritusetehaste olemasolev võimsus ei ole aga piisav selleks, et destilleerida mõlema veiniaasta kõrvalsaadused üheaegselt.

| (4) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1990/2004 (3) lubatakse Ungaril vabastada veiniaastal 2004–2005 mõned tootjakategooriad veinivalmistamise kõrvalsaaduste destilleerimise kohustusest. Eespool kirjeldatud olukorda silmas pidades tuleks seda luba pikendada veiniaastani 2005–2006. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1990/2004 (3) lubatakse Ungaril vabastada veiniaastal 2004–2005 mõned tootjakategooriad veinivalmistamise kõrvalsaaduste destilleerimise kohustusest. Eespool kirjeldatud olukorda silmas pidades tuleks seda luba pikendada veiniaastani 2005–2006.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1990/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1990/2004 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1990/2004 artiklis 1 asendatakse sõnad “veiniaastal 2004–2005” sõnadega “veiniaastatel 2004–2005 ja 2005–2006”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 616/2005 (ELT L 103, 22.4.2005, lk 15).

2

(3)  ELT L 344, 20.11.2004, lk 8.

3

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1216/2005,

28. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 80 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmetes liikmesriikides esineb tõsiseid raskusi määruse (EÜ) nr 1493/1999 ebaseadusliku istutustegevuse reguleerimise korda käsitlevate sätete artikli 2 lõike 3 kohaldamisel. Need raskused hõlmavad eelkõige kuupäeva, millest alates tuleb seda korda rakendada. Erandi kehtestamist reguleerivate eri sätete kohaldamine toob kaasa tõsise ja keerulise halduskoormuse, eelkõige kontrolli ja karistuste osas. |
| --- | --- |

(1)

Mitmetes liikmesriikides esineb tõsiseid raskusi määruse (EÜ) nr 1493/1999 ebaseadusliku istutustegevuse reguleerimise korda käsitlevate sätete artikli 2 lõike 3 kohaldamisel. Need raskused hõlmavad eelkõige kuupäeva, millest alates tuleb seda korda rakendada. Erandi kehtestamist reguleerivate eri sätete kohaldamine toob kaasa tõsise ja keerulise halduskoormuse, eelkõige kontrolli ja karistuste osas.

| (2) | Nende probleemide lahendamiseks tuleb muuta ebaseaduslike istanduste reguleerimiseks ettenähtud sätteid. Kuni asjakohase ettepaneku esitamiseni nõukogule ning tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1227/2000 (2) ettenähtud menetluse lõpetamise tähtaega lõplikult pikendada 31. detsembrini 2007. |
| --- | --- |

(2)

Nende probleemide lahendamiseks tuleb muuta ebaseaduslike istanduste reguleerimiseks ettenähtud sätteid. Kuni asjakohase ettepaneku esitamiseni nõukogule ning tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1227/2000 (2) ettenähtud menetluse lõpetamise tähtaega lõplikult pikendada 31. detsembrini 2007.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1227/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1227/2000 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 2 lõige 1a asendatakse järgmise tekstiga:

“1a.   Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 2 lõikes 3 sätestatud tähtaega pikendatakse 31. detsembrini 2007”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1074/2005 (ELT L 175, 8.7.2005, lk 12).

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1217/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/286/EÜ sätestatud teatavate Bulgaariast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eelkõige selle artikli 32 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu 8. aprilli 2003. aasta otsusega 2003/286/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse poolte vaheliste läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on ette nähtud soodustused teatavate Bulgaariast pärit elusveiste impordi tariifikvootide avamise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 8. aprilli 2003. aasta otsusega 2003/286/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse poolte vaheliste läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on ette nähtud soodustused teatavate Bulgaariast pärit elusveiste impordi tariifikvootide avamise suhtes.

| (2) | Nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/430/EÜ lisaprotokolli sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu alusel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist, (3) on seoses teatavate Bulgaariast pärit elusveiste importimisega ette nähtud lisasoodustused. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/430/EÜ lisaprotokolli sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu alusel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist, (3) on seoses teatavate Bulgaariast pärit elusveiste importimisega ette nähtud lisasoodustused.

| (3) | Elusveiste tariifikvoodi avamiseks ja haldamiseks tuleks alates 1. juulist 2005 vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad mitmeks aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Elusveiste tariifikvoodi avamiseks ja haldamiseks tuleks alates 1. juulist 2005 vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad mitmeks aastaks.

| (4) | Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seda arvesse võttes ning tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt kaubandusringkondadelt nõuda, et nad oleksid kõnealuse aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal importinud teatava miinimumarvu loomi, mis peaks samal ajal tagama võrdse juurdepääsu soodustustele. Kuna praeguseid soodustusi kohaldatakse ainult Bulgaariast imporditud loomade suhtes ning arvestades kõnealuse riigi senist importi, võib 50 loomast koosnevat partiid pidada tavapäraseks saadetiseks. Kogemused näitavad, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena. |
| --- | --- |

(4)

Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seda arvesse võttes ning tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt kaubandusringkondadelt nõuda, et nad oleksid kõnealuse aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal importinud teatava miinimumarvu loomi, mis peaks samal ajal tagama võrdse juurdepääsu soodustustele. Kuna praeguseid soodustusi kohaldatakse ainult Bulgaariast imporditud loomade suhtes ning arvestades kõnealuse riigi senist importi, võib 50 loomast koosnevat partiid pidada tavapäraseks saadetiseks. Kogemused näitavad, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena.

| (5) | Kui kõnealuseid kriteeriume kontrollitakse, tuleks kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse. |
| --- | --- |

(5)

Kui kõnealuseid kriteeriume kontrollitakse, tuleks kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

| (6) | Peale selle ei tohiks spekulatsiooni vältimiseks anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad. Lisaks tuleks esitada impordiõiguste tagatis selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud riiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse. Impordilitsentsid ei tohiks olla loovutatavad ning neid tuleks ettevõtjatele väljastada üksnes koguste suhtes, mille kohta on antud impordiõigused. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle ei tohiks spekulatsiooni vältimiseks anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad. Lisaks tuleks esitada impordiõiguste tagatis selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud riiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse. Impordilitsentsid ei tohiks olla loovutatavad ning neid tuleks ettevõtjatele väljastada üksnes koguste suhtes, mille kohta on antud impordiõigused.

| (7) | Kvootide võrdsema kasutusvõimaluse tagamiseks ning selleks, et iga taotluse puhul tagada majanduslikult tasuv loomade arv, peaks iga taotluse puhul olema määratud loomade miinimum- ja maksimumarv. |
| --- | --- |

(7)

Kvootide võrdsema kasutusvõimaluse tagamiseks ning selleks, et iga taotluse puhul tagada majanduslikult tasuv loomade arv, peaks iga taotluse puhul olema määratud loomade miinimum- ja maksimumarv.

| (8) | Tuleks kehtestada, et impordiõigused eraldatakse pärast järelemõtlemisaega ja vajaduse korral kohaldatakse impordi suhtes kindlaksmääratud vähendusprotsenti. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada, et impordiõigused eraldatakse pärast järelemõtlemisaega ja vajaduse korral kohaldatakse impordi suhtes kindlaksmääratud vähendusprotsenti.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb kõnealust korda hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks kehtestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, seda vajaduse korral lisaks komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (4) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EMÜ) nr 1291/2000 (millega kehtestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (5) teatavatele sätetele või nendest erandeid tehes. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb kõnealust korda hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks kehtestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, seda vajaduse korral lisaks komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (4) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EMÜ) nr 1291/2000 (millega kehtestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (5) teatavatele sätetele või nendest erandeid tehes.

| (10) | Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõikide eraldatud impordiõiguste suhtes, peaks taotlemine olema impordiõiguste tagatise osas esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad). (6) |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõikide eraldatud impordiõiguste suhtes, peaks taotlemine olema impordiõiguste tagatise osas esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad). (6)

| (11) | Kvootide nõuetekohaseks haldamiseks tuleks samuti sätestada, et litsentsiomanik oleks ka tegelik importija. Seepärast peaks selline importija osalema aktiivselt asjaomaste loomade soetamises, vedamises ja importimises. Tõendusmaterjali esitamine kõnealuste tegevuste kohta peaks ka olema seetõttu litsentsitagatise esmanõudeks. |
| --- | --- |

(11)

Kvootide nõuetekohaseks haldamiseks tuleks samuti sätestada, et litsentsiomanik oleks ka tegelik importija. Seepärast peaks selline importija osalema aktiivselt asjaomaste loomade soetamises, vedamises ja importimises. Tõendusmaterjali esitamine kõnealuste tegevuste kohta peaks ka olema seetõttu litsentsitagatise esmanõudeks.

| (12) | Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 nimetatud lubatut kõikumist. |
| --- | --- |

(12)

Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 nimetatud lubatut kõikumist.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühendusse võib tollimaksuvabalt importida igal 12-kuusel ajavahemikul alates 1. juulist 20056 600 Bulgaariast pärit elusveist massiga kuni 300 kg, kes kuuluvad CN-koodide 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 või 0102 90 49 alla.

Esimeses lõigus osutatud kvoot kannab numbrit 09.4783.

Esimeses lõigus osutatud kvooti suurendatakse igal aastal 600 looma võrra.

Artikkel 2

1.   Taotlusi artikli 1 sätestatud kvoodi kohase impordiõiguse kohta võivad esitada ainult füüsilised või juriidilised isikud. Taotlejad peavad tõendama asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele impordilitsentside taotluste esitamisel, et nad on importinud aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal vähemalt 50 CN-koodi 0102 90 alla kuuluvat looma.

Taotlejad peavad olema kantud siseriiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Importi tõendatakse üksnes vabasse ringlusse lubamise tollidokumentidega, mis on tolli poolt nõuetekohaselt kinnitatud ja viitavad taotlejale kui kaubasaajale.

Liikmesriigid võivad aktsepteerida esimeses lõigus osutatud dokumentide koopiaid, mille on nõuetekohaselt tõendanud pädev asutus. Koopiate tunnustamisel teatatakse sellest iga taotleja puhul artikli 3 lõikes 5 nimetatud liikmesriigi teatisega.

3.   Tariifikvoote ei eraldata ettevõtjatele, kes 1. jaanuariks asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal on lõpetanud kolmandate riikidega kauplemise veise- ja vasikalihasektoris.

4.   Ettevõte, mis on moodustatud selliste ettevõtete ühendamise teel, kes saavad importi tõendada lõikes 1 nimetatud miinimumkoguses, võib oma taotluse aluseks võtta nimetatud impordiandmed.

Artikkel 3

1.   Impordiõiguste taotluse võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Impordiõiguste taotlus peab hõlmama vähemalt 50 looma ning ei tohi hõlmata rohkem kui 5 % saadaolevast kogusest.

Kui taotlus ületab esimeses lõigus nimetatud protsenti, siis ülemäärast kogust arvesse ei võeta.

3.   Impordiõiguste taotlusi saab esitada kuni aastase kvoodi kehtivusajale eelneva 15. juuni kella 13:00-ni Brüsseli aja järgi.

1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 kehtiva kvoodi puhul saab impordiõiguste taotlusi esitada siiski kuni käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevale järgneva kümnenda tööpäeva kella 13:00-ni Brüsseli aja järgi.

4.   Taotlejad võivad esitada ainult ühe taotluse iga artiklis 1 nimetatud kvoodi kohta. Kui sama taotleja esitab rohkem kui ühe taotluse, loetakse kõik selle taotleja taotlused kehtetuks.

5.   Pärast esitatud dokumentide kontrollimist edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt kümnendal tööpäeval pärast taotluste esitamise tähtaja lõppu taotlejate nimekirja koos aadresside ning taotletud kogustega.

Kõik teatised, sealhulgas tühiteatised, saadetakse faksi või e-posti teel, kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud vormi või mõnda teist komisjoni poolt liikmesriikidele edastatud vormi.

Artikkel 4

1.   Pärast artikli 3 lõikes 5 mainitud teatise esitamist otsustab komisjon nii kiiresti kui võimalik kui suures ulatuses võib taotlused rahuldada.

2.   Kui artiklis 3 nimetatud taotlustega hõlmatud kogused ületavad saadaolevaid koguseid, kehtestab komisjon taotletavate koguste suhtes kohaldatava ühtse vähenduskoefitsiendi.

Kui esimeses lõigus osutatud ühtse vähendusprotsendi kohaldamise tulemusena on ühes taotluses taotletav kogus väiksem kui 50 looma, jaotavad asjaomased liikmesriigid kvoodi liisuheitmisega 50 looma suurusteks partiideks. Kui järelejäänud kogus on väiksem kui 50 looma, antakse impordiõigus selle koguse kohta.

Artikkel 5

1.   Impordiõiguste tagatis on 3 eurot looma kohta. See deponeeritakse pädeva asutuse juures koos impordiõiguste taotlusega.

2.   Impordilitsentsi taotlused koostatakse eraldatud koguse kohta. See kohustus on esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõike 2 tähenduses.

3.   Kui artikli 4 lõikes 2 nimetatud vähendamiskoefitsiendi kohaldamise tulemusena eraldatakse impordiõigusi taotletust väiksemale kogusele, siis vabastatakse viivitamata võrdeline osa esitatud tagatisest.

Artikkel 6

1.   Jaotatud koguste importimisel tuleb esitada impordilitsents või -litsentsid.

2.   Litsentsitaotlusi võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja esitas taotluse kvoodi alusel impordiõiguste saamiseks ja kus ta need õigused sai.

Iga impordilitsentsi väljaandmisega vähenevad vastavalt impordiõigused.

3.   Impordilitsents antakse välja impordiõigused saanud ettevõtja taotlusel ja tema nimele.

4.   Litsentsitaotlustele ja litsentsidele märgitakse:

| a) | lahtrisse 8 päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 päritoluriik;

| b) | lahtrisse 16 üks või mitu järgmistest CN-koodidest: | 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 või 0102 90 49; |
| --- | --- | --- |

b)

lahtrisse 16 üks või mitu järgmistest CN-koodidest:

0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 või 0102 90 49;

| c) | lahtrisse 20 asjaomase kvoodi järjenumber ja vähemalt üks II lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

c)

lahtrisse 20 asjaomase kvoodi järjenumber ja vähemalt üks II lisas loetletud kannetest.

Litsentsid kohustavad importima lahtris 8 näidatud riigist.

Artikkel 7

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1, ei ole käesoleva määruse kohaselt väljastatud impordilitsentsid loovutatavad ning õigus kasutada tariifikvooti tekib üksnes juhul, kui litsentsi märgitud nimi ja aadress on samad kui kaubasaajana märgitud isiku nimi ja aadress litsentsiga kaasas olevatel vabasse ringlusse suunamise deklaratsioonidel.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1445/95 artiklist 3 kehtivad väljaantud litsentsid 150 päeva alates nende tegelikust väljaandmise kuupäevast kõnealuse määruse artikli 6 lõike 3 tähenduses. Impordilitsentsid kehtivad igal aastal kuni kvoodi kehtivusaja 30. juunini.

3.   Impordilitsentsi väljastamine sõltub 20-eurose tagatise esitamisest looma kohta, mille moodustavad:

| a) | artikli 5 lõikes 1 nimetatud tagatis 3 eurot ja |
| --- | --- |

a)

artikli 5 lõikes 1 nimetatud tagatis 3 eurot ja

| b) | 17 eurot, mille taotleja esitab koos litsentsitaotlusega. |
| --- | --- |

b)

17 eurot, mille taotleja esitab koos litsentsitaotlusega.

4.   Väljaantud litsentsid kehtivad kogu ühenduses.

5.   Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõiget 4 ei kohaldata. Seepärast märgitakse litsentsi 19. lahtrisse number 0 (null).

6.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 III jaotise 4. jao sätetest tagatise vabastamise kohta, ei vabastata lõikes 3 osutatud tagatist enne tõendusmaterjali esitamist selle kohta, et litsentsiomanik vastutas kaubanduslikult ja logistiliselt asjakohaste loomade soetamise, vedamise ja vabasse ringlusse laskmise eest. Selline tõend koosneb vähemalt:

| a) | litsentsiomaniku nimele väljastatud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on väljastanud müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi, |
| --- | --- |

a)

litsentsiomaniku nimele väljastatud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on väljastanud müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi,

| b) | litsentsiomaniku nimele tehtud ning asjaomaseid loomi käsitlevast lastikirjast või vajadusel maantee- või õhuveodokumendist, |
| --- | --- |

b)

litsentsiomaniku nimele tehtud ning asjaomaseid loomi käsitlevast lastikirjast või vajadusel maantee- või õhuveodokumendist,

| c) | litsentsiomaniku kui kauba saaja nime ja aadressi sisaldavast dokumendist, mille kohaselt on kaubad deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks. |
| --- | --- |

c)

litsentsiomaniku kui kauba saaja nime ja aadressi sisaldavast dokumendist, mille kohaselt on kaubad deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks.

Artikkel 8

Imporditavate loomade suhtes kehtib artiklis 1 osutatud tollimaksu vabastus kas ekspordiriigi poolt vastavalt Bulgaariaga sõlmitud Euroopa lepingule lisatud protokollile 4 väljastatud kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 esitamisel või eksportija poolt vastavalt kõnealusele protokollile koostatud kaubaarve deklaratsiooni esitamisel.

Artikkel 9

Määruseid (EÜ) nr 1445/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 kohaldatakse vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 102, 24.4.2003, lk 60.

2

(3)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 1.

3

(4)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

4

(5)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

5

(6)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 673/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 17).

6

---

I LISA

EÜ faks: (32 2) 292 17 34

E-post: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

II LISA

Artikli 6 lõike 4 punktis c osutatud märked

| — | : | hispaania keeles | : | Reglamento (CE) no 1217/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšehhi keeles | : | Nařízení (ES) č. 1217/2005 |
| — | : | taani keeles | : | Forordning (EF) nr. 1217/2005 |
| — | : | saksa keeles | : | Verordnung (EG) Nr. 1217/2005 |
| — | : | eesti keeles | : | Määrus (EÜ) nr 1217/2005 |
| — | : | kreeka keeles | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1217/2005 |
| — | : | inglise keeles | : | Regulation (EC) No 1217/2005 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Règlement (CE) no 1217/2005 |
| — | : | itaalia keeles | : | Regolamento (CE) n. 1217/2005 |
| — | : | läti keeles | : | Regula (EK) Nr. 1217/2005 |
| — | : | leedu keeles | : | Reglamentas (EB) Nr. 1217/2005 |
| — | : | ungari keeles | : | 1217/2005/EK rendelet |
| — | : | hollandi keeles | : | Verordening (EG) nr. 1217/2005 |
| — | : | poola keeles | : | Rozporządzenie (WE) nr 1217/2005 |
| — | : | portugali keeles | : | Regulamento (CE) n.o 1217/2005 |
| — | : | slovaki keeles | : | Nariadenie (ES) č. 1217/2005 |
| — | : | sloveenia keeles | : | Uredba (ES) št. 1217/2005 |
| — | : | soome keeles | : | Asetus (EY) N:o 1217/2005 |
| — | : | rootsi keeles | : | Förordning (EG) nr 1217/2005 |

—

:

hispaania keeles

:

Reglamento (CE) no 1217/2005

—

:

tšehhi keeles

:

Nařízení (ES) č. 1217/2005

—

:

taani keeles

:

Forordning (EF) nr. 1217/2005

—

:

saksa keeles

:

Verordnung (EG) Nr. 1217/2005

—

:

eesti keeles

:

Määrus (EÜ) nr 1217/2005

—

:

kreeka keeles

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1217/2005

—

:

inglise keeles

:

Regulation (EC) No 1217/2005

—

:

prantsuse keeles

:

Règlement (CE) no 1217/2005

—

:

itaalia keeles

:

Regolamento (CE) n. 1217/2005

—

:

läti keeles

:

Regula (EK) Nr. 1217/2005

—

:

leedu keeles

:

Reglamentas (EB) Nr. 1217/2005

—

:

ungari keeles

:

1217/2005/EK rendelet

—

:

hollandi keeles

:

Verordening (EG) nr. 1217/2005

—

:

poola keeles

:

Rozporządzenie (WE) nr 1217/2005

—

:

portugali keeles

:

Regulamento (CE) n.o 1217/2005

—

:

slovaki keeles

:

Nariadenie (ES) č. 1217/2005

—

:

sloveenia keeles

:

Uredba (ES) št. 1217/2005

—

:

soome keeles

:

Asetus (EY) N:o 1217/2005

—

:

rootsi keeles

:

Förordning (EG) nr 1217/2005

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1218/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1182/2005 sätestatud Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste imporditariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1182/2005, 18. juuli 2005, millega võetakse vastu autonoomsed üleminekumeetmed ühenduse tariifikvoodi avamiseks Šveitsist pärit elusveiste impordiks (2) on ette nähtud tollimaksuvaba ühenduse tariifikvoodi avamine ühepoolse üleminekumeetmena 2 300 Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluva elusveise impordiks alates kõnealuse määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1182/2005, 18. juuli 2005, millega võetakse vastu autonoomsed üleminekumeetmed ühenduse tariifikvoodi avamiseks Šveitsist pärit elusveiste impordiks (2) on ette nähtud tollimaksuvaba ühenduse tariifikvoodi avamine ühepoolse üleminekumeetmena 2 300 Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluva elusveise impordiks alates kõnealuse määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2005.

| (2) | Asjaomaste toodete puhul on tariifikvoodi jaotamiseks sobiv kasutada määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 32 lõike 2 teises taandes nimetatud üheaegse läbivaatamise meetodit. |
| --- | --- |

(2)

Asjaomaste toodete puhul on tariifikvoodi jaotamiseks sobiv kasutada määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 32 lõike 2 teises taandes nimetatud üheaegse läbivaatamise meetodit.

| (3) | Nimetatud tariifikvootidest tuleneva soodustuse saamiseks peavad elusloomad pärinema Šveitsist vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud põllumajandustoodetega kauplemise lepingu (3) (edaspidi “leping”) artiklis 4 osutatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud tariifikvootidest tuleneva soodustuse saamiseks peavad elusloomad pärinema Šveitsist vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud põllumajandustoodetega kauplemise lepingu (3) (edaspidi “leping”) artiklis 4 osutatud eeskirjadele.

| (4) | Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seoses sellega ja tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt ettevõtjatelt nõuda, et nad oleksid ajavahemikul 1. mai 2004–30. aprill 2005 importinud vähemalt 50 looma, eeldades, et 50 loomast koosnevat partiid võib pidada tavapäraseks saadetiseks. Kogemused on näidanud, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena. |
| --- | --- |

(4)

Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seoses sellega ja tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt ettevõtjatelt nõuda, et nad oleksid ajavahemikul 1. mai 2004–30. aprill 2005 importinud vähemalt 50 looma, eeldades, et 50 loomast koosnevat partiid võib pidada tavapäraseks saadetiseks. Kogemused on näidanud, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena.

| (5) | Kõnealuste kriteeriumide kontrollimiseks tuleb kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste kriteeriumide kontrollimiseks tuleb kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

| (6) | Spekulatsiooni vältimiseks ei tohiks ka anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril 2005 ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad. Lisaks tuleks impordiõiguste saamiseks kehtestada tagatis, litsentsid ei tohiks olla loovutatavad ning impordilitsentse tuleks ettevõtjatele välja anda üksnes koguste suhtes, mille puhul neile on antud impordiõigused. |
| --- | --- |

(6)

Spekulatsiooni vältimiseks ei tohiks ka anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril 2005 ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad. Lisaks tuleks impordiõiguste saamiseks kehtestada tagatis, litsentsid ei tohiks olla loovutatavad ning impordilitsentse tuleks ettevõtjatele välja anda üksnes koguste suhtes, mille puhul neile on antud impordiõigused.

| (7) | Kvootide võrdsema kasutusvõimaluse tagamiseks ning selleks, et iga taotluse puhul tagada majanduslikult tasuv loomade arv, peaks iga taotluse puhul olema määratud loomade miinimum- ja maksimumarv. |
| --- | --- |

(7)

Kvootide võrdsema kasutusvõimaluse tagamiseks ning selleks, et iga taotluse puhul tagada majanduslikult tasuv loomade arv, peaks iga taotluse puhul olema määratud loomade miinimum- ja maksimumarv.

| (8) | Tuleks kehtestada, et impordiõigused eraldatakse pärast järelemõtlemisaega ja vajaduse korral kohaldatakse impordi suhtes kindlaksmääratud vähendusprotsenti. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada, et impordiõigused eraldatakse pärast järelemõtlemisaega ja vajaduse korral kohaldatakse impordi suhtes kindlaksmääratud vähendusprotsenti.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb kõnealust korda hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks sätestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, seda vajaduse korral lisaks komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (4) ja komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (5) teatavatele sätetele või nendest erandeid tehes. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb kõnealust korda hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks sätestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, seda vajaduse korral lisaks komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (4) ja komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (5) teatavatele sätetele või nendest erandeid tehes.

| (10) | Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõikide eraldatud impordiõiguste suhtes, peaks kõnealune taotlemine olema impordiõiguste tagatise osas esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõikide eraldatud impordiõiguste suhtes, peaks kõnealune taotlemine olema impordiõiguste tagatise osas esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) tähenduses.

| (11) | Kogemused on näidanud, et kvootide nõuetekohaseks haldamiseks tuleks samuti sätestada, et litsentsiomanik oleks ka tegelik importija. Seepärast peaksid sellised importijad kõnealuste loomade ostmises, veos ja importimises aktiivselt osalema. Tõendi esitamine nendes tegevustes osalemise kohta peaks seega olema esmanõue litsentsiga seotud tagatiste puhul. |
| --- | --- |

(11)

Kogemused on näidanud, et kvootide nõuetekohaseks haldamiseks tuleks samuti sätestada, et litsentsiomanik oleks ka tegelik importija. Seepärast peaksid sellised importijad kõnealuste loomade ostmises, veos ja importimises aktiivselt osalema. Tõendi esitamine nendes tegevustes osalemise kohta peaks seega olema esmanõue litsentsiga seotud tagatiste puhul.

| (12) | Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 nimetatud lubatut kõikumist. |
| --- | --- |

(12)

Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 nimetatud lubatut kõikumist.

| (13) | Nimetatud kvoodi sujuva haldamise tagamiseks tuleks ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 1182/2005 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(13)

Nimetatud kvoodi sujuva haldamise tagamiseks tuleks ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 1182/2005 jõustumise kuupäevast.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga avatakse ühepoolse üleminekumeetmena tollimaksuvaba ühenduse tariifikvoot 2 300 CN-koodide 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 ja 0102 90 79 alla kuuluva Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluva elusveise importimiseks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2005.

Tariifikvoodi järjenumber on 09.4203.

2.   Lõikes 1 nimetatud toodete suhtes kohaldatakse päritolureegleid, mis on sätestatud lepingu artiklis 4.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud kvoodi kasutamiseks peab taotleja olema füüsiline või juriidiline isik, kes peab taotluse esitamisel asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele tõendama, et ta on ajavahemikul 1. mai 2004–30. aprill 2005 importinud vähemalt 50 CN-koodide 0102 10 ja 0102 90 alla kuuluvat looma.

Taotlejad peavad olema kantud riiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Importi tõendatakse üksnes vabasse ringlusse lubamise tollidokumendiga, mis on tolli poolt nõuetekohaselt kinnitatud ja viitab asjaomasele taotlejale.

Liikmesriigid võivad tunnustada esimeses lõigus nimetatud dokumentide koopiaid, mille pädev asutus on nõuetekohaselt kinnitanud. Koopiate tunnustamisel teatatakse sellest iga taotleja puhul artikli 3 lõikes 5 nimetatud liikmesriigi teatisega.

3.   Tariifikvoote ei eraldata ettevõtjatele, kes 1. jaanuari 2005 seisuga on lõpetanud kolmandate riikidega kauplemise veise- ja vasikalihasektoris.

4.   Ettevõte, mis on moodustatud selliste ettevõtete ühendamise teel, kes saavad tõendada importi lõikes 1 nimetatud miinimumkoguses, võib oma taotluse aluseks võtta nimetatud impordiandmed.

Artikkel 3

1.   Impordiõiguste taotluse võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Impordiõiguste taotlus peab hõlmama vähemalt 50 looma ning ei tohi hõlmata rohkem kui 5 % saadaolevast kogusest.

Kui taotlus ületab esimeses lõigus nimetatud protsenti, siis ülemäärast kogust arvesse ei võeta.

3.   Impordiõiguste taotlusi saab esitada kuni käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevale järgneva kümnenda tööpäeva kella 13:00-ni Brüsseli aja järgi.

4.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud kvoodi kohta võib iga taotleja esitada ainult ühe taotluse. Kui taotleja esitab rohkem kui ühe taotluse, loetakse kõik selle taotleja taotlused kehtetuks.

5.   Pärast esitatud dokumentide kontrollimist edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt kümnendal tööpäeval pärast taotluste esitamise tähtaja lõppu taotlejate nimekirja koos aadresside ning taotletud kogustega.

Kõik teatised, sealhulgas tühiteatised, saadetakse faksi või e-posti teel, kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud vormi, kui taotlused on esitatud.

Artikkel 4

1.   Pärast artikli 3 lõikes 5 nimetatud teatise esitamist otsustab komisjon nii kiiresti kui võimalik, kui suures ulatuses võib taotlused rahuldada.

2.   Kui artiklis 3 nimetatud taotlustega hõlmatud kogused ületavad saadaolevaid koguseid, kehtestab komisjon taotletavate koguste suhtes kohaldatava ühtse vähenduskoefitsiendi.

Kui esimeses lõigus osutatud ühtse vähenduskoefitsiendi kohaldamise tulemusena on ühes taotluses taotletav kogus väiksem kui 50 looma, jaotavad asjaomased liikmesriigid kvoodi liisuheitmisega 50 looma suurusteks partiideks. Kui järelejäänud kogus on väiksem kui 50 looma, antakse impordiõigus selle koguse kohta.

Artikkel 5

1.   Impordiõiguste tagatis on 3 eurot looma kohta. Nimetatud summa tuleb esitada pädevale asutusele koos impordiõiguste taotlusega.

2.   Impordilitsentsi taotlused tuleb koostada eraldatud koguse kohta. See kohustus on esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõike 2 tähenduses.

3.   Kui artikli 4 lõikes 2 nimetatud vähendamiskoefitsiendi kohaldamise tulemusena eraldatakse impordiõigusi taotletust väiksemale kogusele, siis vabastatakse viivitamata võrdeline osa esitatud tagatisest.

Artikkel 6

1.   Jaotatud koguste importimisel tuleb esitada impordilitsents või -litsentsid.

2.   Litsentsitaotlusi võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja esitas taotluse kvoodi alusel impordiõiguste saamiseks ja kus ta sai need õigused.

Iga impordilitsentsi väljaandmisega vähenevad vastavalt impordiõigused.

3.   Impordilitsents antakse välja impordiõigused saanud ettevõtja taotlusel ja tema nimele.

4.   Litsentsitaotlustele ja litsentsidele märgitakse:

| a) | lahtrisse 8 päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 päritoluriik;

| b) | lahtrisse 16 üks või mitu järgmistest CN-koodidest: | 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 või 0102 90 79; |
| --- | --- | --- |

b)

lahtrisse 16 üks või mitu järgmistest CN-koodidest:

0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 või 0102 90 79;

| c) | lahtrisse 20 kvoodi järjenumber (09.4203) ja vähemalt üks II lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

c)

lahtrisse 20 kvoodi järjenumber (09.4203) ja vähemalt üks II lisas loetletud kannetest.

Litsentsid kohustavad importima lahtris 8 näidatud riigist.

Artikkel 7

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1, ei ole käesoleva määruse kohaselt väljaantud impordilitsentsid loovutatavad ning õigus kasutada tariifikvoote tekib üksnes juhul, kui litsentsid on välja antud samadele isikutele, kelle nimed on kantud litsentsiga kaasas olevatele vabasse ringlusse suunamise deklaratsioonidele, ning deklaratsioonis märgitud aadressidel.

2.   Impordilitsentsid kehtivad kuni 31. detsembrini 2005.

3.   Impordilitsentsi tagatis on 20 eurot looma kohta ning taotleja esitab selle koos litsentsitaotlusega.

4.   Väljaantud litsentsid kehtivad kogu ühenduses.

5.   Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 50 lõike 1 kohaselt maksustatakse kõik impordilitsentsil märgitud koguseid ületavad kogused vabasse ringlusse suunamise kuupäeval kohaldatava ühise tollitariifistiku maksu täismääraga.

6.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 III jaotise 4. jao sätetest, ei vabastata tagatist enne, kui on esitatud tõendid selle kohta, et litsentsiomanik vastutab majanduslikult ja logistiliselt asjaomaste loomade ostmise, veo ja vabasse ringlusse lubamise eest. Need tõendid koosnevad vähemalt järgmistest dokumentidest:

| a) | litsentsiomaniku nimele väljaantud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on andnud välja müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi; |
| --- | --- |

a)

litsentsiomaniku nimele väljaantud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on andnud välja müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi;

| b) | litsentsiomaniku nimele vormistatud veodokumendist asjaomaste loomade transpordi kohta; |
| --- | --- |

b)

litsentsiomaniku nimele vormistatud veodokumendist asjaomaste loomade transpordi kohta;

| c) | tõendist selle kohta, et kaup on deklareeritud vabasse ringlusesse lubamiseks; tõendile on kaubasaajana märgitud litsentsiomaniku nimi ja aadress. |
| --- | --- |

c)

tõendist selle kohta, et kaup on deklareeritud vabasse ringlusesse lubamiseks; tõendile on kaubasaajana märgitud litsentsiomaniku nimi ja aadress.

Artikkel 8

Määrust (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1445/95 kohaldatakse, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 1182/2005 jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 190, 22.7.2005, lk 1.

2

(3)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

4

(5)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

5

(6)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 673/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 17).

6

---

I LISA

EÜ faks: (32 2) 292 17 34

E-post: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Image

---

II LISA

Artikli 6 lõike 4 punktis c nimetatud kanded

| — | : | hispaania keeles | : | Reglamento (CE) no 1218/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšehhi keeles | : | Nařízení (ES) č. 1218/2005 |
| — | : | taani keeles | : | Forordning (EF) nr. 1218/2005 |
| — | : | saksa keeles | : | Verordnung (EG) Nr. 1218/2005 |
| — | : | eesti keeles | : | Määrus (EÜ) nr 1218/2005 |
| — | : | kreeka keeles | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1218/2005 |
| — | : | inglise keeles | : | Regulation (EC) No 1218/2005 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Règlement (CE) no 1218/2005 |
| — | : | itaalia keeles | : | Regolamento (CE) n. 1218/2005 |
| — | : | läti keeles | : | Regula (EK) Nr. 1218/2005 |
| — | : | leedu keeles | : | Reglamentas (EB) Nr. 1218/2005 |
| — | : | ungari keeles | : | 1218/2005/EK rendelet |
| — | : | hollandi keeles | : | Verordening (EG) nr. 1218/2005 |
| — | : | poola keeles | : | Rozporządzenie (WE) nr 1218/2005 |
| — | : | portugali keeles | : | Regulamento (CE) n.o 1218/2005 |
| — | : | slovaki keeles | : | Nariadenie (ES) č. 1218/2005 |
| — | : | sloveenia keeles | : | Uredba (ES) št. 1218/2005 |
| — | : | soome keeles | : | Asetus (EY) N:o 1218/2005 |
| — | : | rootsi keeles | : | Förordning (EG) nr 1218/2005 |

—

:

hispaania keeles

:

Reglamento (CE) no 1218/2005

—

:

tšehhi keeles

:

Nařízení (ES) č. 1218/2005

—

:

taani keeles

:

Forordning (EF) nr. 1218/2005

—

:

saksa keeles

:

Verordnung (EG) Nr. 1218/2005

—

:

eesti keeles

:

Määrus (EÜ) nr 1218/2005

—

:

kreeka keeles

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1218/2005

—

:

inglise keeles

:

Regulation (EC) No 1218/2005

—

:

prantsuse keeles

:

Règlement (CE) no 1218/2005

—

:

itaalia keeles

:

Regolamento (CE) n. 1218/2005

—

:

läti keeles

:

Regula (EK) Nr. 1218/2005

—

:

leedu keeles

:

Reglamentas (EB) Nr. 1218/2005

—

:

ungari keeles

:

1218/2005/EK rendelet

—

:

hollandi keeles

:

Verordening (EG) nr. 1218/2005

—

:

poola keeles

:

Rozporządzenie (WE) nr 1218/2005

—

:

portugali keeles

:

Regulamento (CE) n.o 1218/2005

—

:

slovaki keeles

:

Nariadenie (ES) č. 1218/2005

—

:

sloveenia keeles

:

Uredba (ES) št. 1218/2005

—

:

soome keeles

:

Asetus (EY) N:o 1218/2005

—

:

rootsi keeles

:

Förordning (EG) nr 1218/2005

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1219/2005,

28. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikleid 33 ja 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (2) artikliga 13 on veinide rikastamisel kasutatavate viinamarjavirrete toetuskava raames ette nähtud muudes vööndites kui CIII saadud viinamarjavirrete puhul erand, mis kaotab kehtivuse 2004/2005. turustusaasta lõppemisel. Kuni kõnealuse toetuskava põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse ettenähtud ümberkorraldamise raames tuleks selle erandi kohaldamist pikendada kuni 2006/2007. turustusaasta lõppemiseni. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (2) artikliga 13 on veinide rikastamisel kasutatavate viinamarjavirrete toetuskava raames ette nähtud muudes vööndites kui CIII saadud viinamarjavirrete puhul erand, mis kaotab kehtivuse 2004/2005. turustusaasta lõppemisel. Kuni kõnealuse toetuskava põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse ettenähtud ümberkorraldamise raames tuleks selle erandi kohaldamist pikendada kuni 2006/2007. turustusaasta lõppemiseni.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklitega 45, 59 ja 61 kehtestatakse teatavad kuupäevad veinivalmistuse kõrvalsaaduste destilleerimiseks. Arvestades 2004/2005. turustusaasta väga head saaki, on teatavates liikmesriikides raskusi kõnealuse destilleerimise lõpetamisel ettenähtud tähtaegadeks. Seepärast tuleb kõnealuseid tähtaegu pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklitega 45, 59 ja 61 kehtestatakse teatavad kuupäevad veinivalmistuse kõrvalsaaduste destilleerimiseks. Arvestades 2004/2005. turustusaasta väga head saaki, on teatavates liikmesriikides raskusi kõnealuse destilleerimise lõpetamisel ettenähtud tähtaegadeks. Seepärast tuleb kõnealuseid tähtaegu pikendada.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikliga 52 on 2001/2002.–2004/2005. turustusaastaks ette nähtud erand destilleerimiskorrast nii veiniviinamarjasortidena kui ka veinist destilleeritava päritolunimetusega alkoholi valmistamiseks ettenähtud sortidena liigitatud viinamarjadest saadud veini puhul. Kuni kõnealuse toetuskava põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse ettenähtud ümberkorraldamise raames tuleks seda tähtaega pikendada kuni 2006/2007. turustusaasta lõppemiseni. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikliga 52 on 2001/2002.–2004/2005. turustusaastaks ette nähtud erand destilleerimiskorrast nii veiniviinamarjasortidena kui ka veinist destilleeritava päritolunimetusega alkoholi valmistamiseks ettenähtud sortidena liigitatud viinamarjadest saadud veini puhul. Kuni kõnealuse toetuskava põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse ettenähtud ümberkorraldamise raames tuleks seda tähtaega pikendada kuni 2006/2007. turustusaasta lõppemiseni.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikliga 63a, milles käsitletakse veini destilleerimist alkohoolseks joogiks, on sätestatud tootja toodangu protsendimäär, mille ulatuses tootjad võivad destilleerimises osaleda. Tuleks kindlaks määrata kõnealune protsendimäär veiniaastaks 2005/2006. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikliga 63a, milles käsitletakse veini destilleerimist alkohoolseks joogiks, on sätestatud tootja toodangu protsendimäär, mille ulatuses tootjad võivad destilleerimises osaleda. Tuleks kindlaks määrata kõnealune protsendimäär veiniaastaks 2005/2006.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1623/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1623/2000 vastavalt muuta.

| (6) | Kuna järgmine veiniaasta algab 1. augustil 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldata alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Kuna järgmine veiniaasta algab 1. augustil 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldata alates sellest kuupäevast.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1623/2000 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 13 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad “Veiniaastatel 2003/2004–2004/2005” sõnadega “Veiniaastatel 2003/2004–2006/2007”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 13 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad “Veiniaastatel 2003/2004–2004/2005” sõnadega “Veiniaastatel 2003/2004–2006/2007”.

| 2. | Artikli 45 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik.
  “Erandina esimesest lõigust on esimeses lõigus osutatud kuupäev 2004/2005. veiniaasta puhul lükatud edasi järgmise veiniaasta 31. augustini”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 45 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik.

“Erandina esimesest lõigust on esimeses lõigus osutatud kuupäev 2004/2005. veiniaasta puhul lükatud edasi järgmise veiniaasta 31. augustini”.

| 3. | Artikli 52 lõike 1 neljandas lõigus asendatakse sõnad “Veiniaastatel 2001/2002–2004/2005” sõnadega “Veiniaastatel 2001/2002–2006/2007”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 52 lõike 1 neljandas lõigus asendatakse sõnad “Veiniaastatel 2001/2002–2004/2005” sõnadega “Veiniaastatel 2001/2002–2006/2007”.

| 4. | Artiklile 59 lisatakse järgmine lõik.
  “Erandina esimesest lõigust on esimeses lõigus osutatud kuupäev 2004/2005. veiniaasta puhul lükatud edasi järgmise veiniaasta 15. septembrini”. |
| --- | --- |

4.

Artiklile 59 lisatakse järgmine lõik.

“Erandina esimesest lõigust on esimeses lõigus osutatud kuupäev 2004/2005. veiniaasta puhul lükatud edasi järgmise veiniaasta 15. septembrini”.

| 5. | Artikli 61 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik.
  “Siiski on esimeses lõigus osutatud kuupäev 2004/2005. veiniaasta puhul lükatud edasi järgmise veiniaasta 15. septembrini”. |
| --- | --- |

5.

Artikli 61 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik.

“Siiski on esimeses lõigus osutatud kuupäev 2004/2005. veiniaasta puhul lükatud edasi järgmise veiniaasta 15. septembrini”.

| 6. | Artikli 63a lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga.
  “Veiniaastatel 2004/2005–2005/2006 on see 25 %”. |
| --- | --- |

6.

Artikli 63a lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga.

“Veiniaastatel 2004/2005–2005/2006 on see 25 %”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 616/2005 (ELT L 103, 22.4.2005, lk 15).

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1220/2005,

28. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1279/98 Bulgaariast pärit veise- ja vasikalihatoodete teatavate tariifikvootide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu 8. aprilli 2003. aasta otsusega 2003/286/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on seoses teatavate veise- ja vasikalihatoodete importimisega ette nähtud soodustused tariifikvoodi alusel, mis avati kõnealuse lepinguga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 8. aprilli 2003. aasta otsusega 2003/286/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on seoses teatavate veise- ja vasikalihatoodete importimisega ette nähtud soodustused tariifikvoodi alusel, mis avati kõnealuse lepinguga.

| (2) | Nimetatud tariifikvoodi rakendussätted võeti vastu komisjoni 19. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1279/98, milles sätestatakse Bulgaariale ja Rumeeniale nõukogu otsustega 2003/286/EÜ ja 2003/18/EÜ ettenähtud veise- ja vasikaliha tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3) |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud tariifikvoodi rakendussätted võeti vastu komisjoni 19. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1279/98, milles sätestatakse Bulgaariale ja Rumeeniale nõukogu otsustega 2003/286/EÜ ja 2003/18/EÜ ettenähtud veise- ja vasikaliha tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3)

| (3) | Nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/430/EÜ Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) nähakse ette lisasoodustused veise- ja vasikalihatoodete importimisel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/430/EÜ Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) nähakse ette lisasoodustused veise- ja vasikalihatoodete importimisel.

| (4) | Veise- ja vasikalihatoodete suhtes soodustuste kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta ja määrust (EÜ) nr 1279/98 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Veise- ja vasikalihatoodete suhtes soodustuste kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta ja määrust (EÜ) nr 1279/98 vastavalt muuta.

| (5) | Peale selle on määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõikega 1 ette nähtud, et litsentsitaotlusi võib esitada üksnes kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud iga ajavahemiku esimese kümne päeva jooksul. Arvestades käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, tuleb kõnealusest sättest teha erand ajavahemikuks 2005. aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõikega 1 ette nähtud, et litsentsitaotlusi võib esitada üksnes kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud iga ajavahemiku esimese kümne päeva jooksul. Arvestades käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, tuleb kõnealusest sättest teha erand ajavahemikuks 2005. aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõikest 1 esitatakse impordilitsentside taotlusi ajavahemikuks käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 2005. aasta 31. detsembrini esimese kümne tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva, kuid 10. tööpäeval enne kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   2005. aasta juulikuu esimese 10 päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõike 1 järgi esitatud litsentsitaotlused loetakse taotlusteks, mis on esitatud lõike 1 järgi.

3.   Määruse (EÜ) nr 1279/98 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.03, lk 1).

1

(2)  ELT L 102, 24.4.2003, lk 60.

2

(3)  EÜT L 176, 20.6.1998, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

3

(4)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 1.

4

---

LISA

I LISA

Teatavatest riikidest pärit teatavate toodete ühendusse importimisel kohaldatavad soodustused

(Enamsoodustusrežiimi tollimaks)

| Päritoluriik | Seerianumber | CN-kood | Kauba kirjeldus | Kohaldatav tollimaksumäär
  (% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast) | Aastane kogus alates 1.7.2003
  (tonnides) | Aastane kasv alates 1.7.2004
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeenia | 09.4753 | 0201
  0202 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha | Tollimaksuvaba | 4 000 | 0 |
| 09.4765 | 0206 10 95 | Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, värske või jahutatud | Tollimaksuvaba | 100 | 0 |
| 0206 29 91 | Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, külmutatud |
| 0210 20 | Soolatud või soolvees, kuivatatud või suitsutatud veiseliha |
| 0210 99 51 | Veise vahelihase lihaseline ja kõõluseline osa |
| 09.4768 | 1602 50 | Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups | Tollimaksuvaba | 500 | 0 |

Päritoluriik

Seerianumber

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kohaldatav tollimaksumäär

(% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast)

Aastane kogus alates 1.7.2003

(tonnides)

Aastane kasv alates 1.7.2004

(tonnides)

Rumeenia

09.4753

0201

0202

Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha

Tollimaksuvaba

4 000

0

09.4765

0206 10 95

Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, värske või jahutatud

Tollimaksuvaba

100

0

0206 29 91

Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, külmutatud

0210 20

Soolatud või soolvees, kuivatatud või suitsutatud veiseliha

0210 99 51

Veise vahelihase lihaseline ja kõõluseline osa

09.4768

1602 50

Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups

Tollimaksuvaba

500

0

| Päritoluriik | Seerianumber | CN-kood | Kauba kirjeldus | Kohaldatav tollimaksumäär
  (% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast) | Aastane kogus alates 1.7.2005
  (tonnides) | Aastane kasv alates 1.7.2006
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 09.4651 | 0201
  0202 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha | Tollimaksuvaba | 2 500 | 0 |
| 09.4784 | 1602 50 | Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups | Tollimaksuvaba | 660 | 60 |

Päritoluriik

Seerianumber

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kohaldatav tollimaksumäär

(% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast)

Aastane kogus alates 1.7.2005

(tonnides)

Aastane kasv alates 1.7.2006

(tonnides)

Bulgaaria

09.4651

0201

0202

Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha

Tollimaksuvaba

2 500

0

09.4784

1602 50

Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups

Tollimaksuvaba

660

60

II LISA

EÜ faks: (32 2) 292 17 34

E-post: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/51

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1221/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (7) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks) (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks) (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

(3)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 29. juulist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

12,00

12,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

20,29

20,29

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

52,10

52,10

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

36,00

36,00

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

99,25

99,25

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

92,00

92,00

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariase eksporditavate kaupade suhtes ning Europa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1222/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 29. juulist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,907 | 2,907 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,781 | 1,781 |
| – – muudel juhtudel | 3,807 | 3,807 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,955 | 1,955 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,336 | 1,336 |
| – – muudel juhtudel | 2,855 | 2,855 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,781 | 1,781 |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | 3,807 | 3,807 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,340 | 2,423 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,781 | 1,781 |
| – muudel juhtudel | 3,807 | 3,807 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,907

2,907

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,781

1,781

– – muudel juhtudel

3,807

3,807

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,955

1,955

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,336

1,336

– – muudel juhtudel

2,855

2,855

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,781

1,781

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

3,807

3,807

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,340

2,423

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,781

1,781

– muudel juhtudel

3,807

3,807

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1223/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 punkti a ja lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha.

| (6) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõigetes 1 ja 2 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 987/2005 (ELT L 167, 29.6.2005, lk 12).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 29. juulist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 35,31 | 35,31 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

35,31

35,31

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariase eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1224/2005,

28. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:






  — | praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses, |
| --- | --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:

—

praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses,

| — | turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid, |
| --- | --- |

—

turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid,

| — | piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu, |
| --- | --- |

—

piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu,

| — | kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid, |
| --- | --- |

—

kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid,

| — | vajadust ära hoida häireid ühenduse turul, |
| --- | --- |

—

vajadust ära hoida häireid ühenduse turul,

| — | kavandatud ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

—

kavandatud ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:






  a) | kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:

a)

kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu;

| b) | kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki; |
| --- | --- |

b)

kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki;

| c) | eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume; |
| --- | --- |

c)

eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume;

| d) | vabu pakkumishindu ühenduse piiril. |
| --- | --- |

d)

vabu pakkumishindu ühenduse piiril.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks.

| (6) | Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost.

| (7) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale.

| (8) | Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse.

| (9) | Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi. |
| --- | --- |

(9)

Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi.

| (10) | Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(10)

Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse töötlemata kujul eksporditavatele toodetele määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 osutatud eksporditoetused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 558/2005 (ELT L 94, 13.4.2005, lk 22).

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

3

(4)  EÜT L 91, 1.4.1984, lk 71. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 222/88 (EÜT L 28, 1.2.1988, lk 1).

4

---

LISA

Komisjoni 28. juuli 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse piima ja piimatoodete eksporditoetus

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  L01 | Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L02 | Andorra ja Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L04 | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L01

Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L02

Andorra ja Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L04

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1225/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 26. juuli 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 26. juuli 2005.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 26. juuli 2005, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma |
| Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 esimeses taandes nimetatud sihtkohta | Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises taandes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 98,00 |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 100,50 | 100,50 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,00 | 122,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma

Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 esimeses taandes nimetatud sihtkohta

Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises taandes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

—

98,00

Või

ex ex 0405 10 19 9700

100,50

100,50

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

120,00

122,00

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/70

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1226/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 26. juuli 2005. lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 26. juuli 2005. lõppevas etapis.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 26. juuli 2005 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 15,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004.

3

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/71

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1227/2005,

28. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 29. juulist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/95.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 29. juulist 2005

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,43 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 12,00 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

11,43

—

0

1703 90 00 (2)

12,00

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/73

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1228/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 29. JUULIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,48 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,48 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,48 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,48 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 35,31 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 35,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 35,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

32,48 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

32,48 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

32,48 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

32,48 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

35,31

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

35,31

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

35,31

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/75 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/75

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1229/2005,

28. juuli 2005,

milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest.

| (7) | Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (9) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(9)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (10) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (11) | Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktides d, f, g ja h loetletud töötlemata kujul eksporditavate toodete eksporditoetused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juuli 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

3

---

LISA

29. JUULIST 2005 KOHALDATAVAD TÖÖTLEMATA SIIRUPITE JA TEATAVATE MUUDE SUHKRUSEKTORI TOODETE EKSPORDITOETUSED (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 35,31 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 35,31 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 67,08 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 35,31 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 35,31 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3531 (4) |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

35,31 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

35,31 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

67,08 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

35,31 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

35,31 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3531 (4)

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud toodete suhtes.

(3)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud toodete suhtes.

(4)  Põhisummat ei kohaldata siirupite suhtes, mille puhtusaste on alla 85 % (määrus (EÜ) nr 2135/95). Sahharoosisisaldus määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

(5)  Summat ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 3513/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12) lisa punktis 2 määratletud toodete suhtes.

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/78

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1230/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 33. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 19. juuli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1327/2004 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2004/2005 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 19. juuli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1327/2004 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2004/2005 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1327/2004 seoses valge suhkruga avatud 33. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 39,870 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 23. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1685/2004 (ELT L 303, 30.9.2004, lk 21).

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/79

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1231/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 1. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 1. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 41,620 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 15.7.2005, lk 3.

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/80

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1232/2005,

28. juuli 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 868/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 868/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 868/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 868/2005 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 22.–28. juuli 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 20,99 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 150 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 145, 9.6.2005, lk 18.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/81

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1233/2005,

28. juuli 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 22.–28. juulini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 4,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/82

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1234/2005,

28. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 18,08 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

18,08 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 26,45 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

26,45 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/83

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1235/2005,

28. juuli 2005,

millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

22. kuni 28. juulini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse odra maksimaalseks eksporditoetuseks 0,00 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/84 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/84

---

KOMISJONI OTSUS,

20. juuli 2005,

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames liikmesriikide tehtud teatavate kulude ühenduse rahastamisest väljajätmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2756 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, portugali- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/579/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

olles konsulteerinud fondikomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklis 5 ja määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 7 ning komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 8 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et komisjon peab läbi viima vajalikud kontrollid, edastama liikmesriikidele nende tulemused, võtma arvesse liikmesriikide tähelepanekuid, algatama kokkuleppele jõudmiseks asjaomaste liikmesriikidega kahepoolseid läbirääkimisi ning edastama ametlikult nende läbirääkimiste tulemused liikmesriikidele nagu osutatud komisjoni 1. juuli 1994. aasta otsuses 94/442/EÜ, millega seatakse sisse lepitusmenetlus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames. (4) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklis 5 ja määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 7 ning komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 8 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et komisjon peab läbi viima vajalikud kontrollid, edastama liikmesriikidele nende tulemused, võtma arvesse liikmesriikide tähelepanekuid, algatama kokkuleppele jõudmiseks asjaomaste liikmesriikidega kahepoolseid läbirääkimisi ning edastama ametlikult nende läbirääkimiste tulemused liikmesriikidele nagu osutatud komisjoni 1. juuli 1994. aasta otsuses 94/442/EÜ, millega seatakse sisse lepitusmenetlus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames. (4)

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetluse algatamist. Nimetatud võimalust teatavatel juhtudel kasutati ning komisjon vaatas läbi selle menetluse aruande. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetluse algatamist. Nimetatud võimalust teatavatel juhtudel kasutati ning komisjon vaatas läbi selle menetluse aruande.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 729/90 artiklites 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklites 2 on sätestatud, et rahastada võib ainult eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel ning põllumajandusturgude reguleerimiseks ettenähtud sekkumismeetmeid, mis on ettevõtetele heakskiidetud vastavalt ühenduse eeskirjadele põllumajandusturgude ühiskorralduse raames. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 729/90 artiklites 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklites 2 on sätestatud, et rahastada võib ainult eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel ning põllumajandusturgude reguleerimiseks ettenähtud sekkumismeetmeid, mis on ettevõtetele heakskiidetud vastavalt ühenduse eeskirjadele põllumajandusturgude ühiskorralduse raames.

| (4) | Läbiviidud kontrollide, kahepoolsete läbirääkimiste tulemuste ja lepitusmenetluse põhjal selgus, et osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei vasta nimetatud nõudmistele ning seega ei või neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(4)

Läbiviidud kontrollide, kahepoolsete läbirääkimiste tulemuste ja lepitusmenetluse põhjal selgus, et osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei vasta nimetatud nõudmistele ning seega ei või neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust.

| (5) | Tuleks märkida summad, mida EAGGFi tagatisrahastust ei kaeta, ning need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida EAGGFi tagatisrahastust ei kaeta, ning need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta.

| (6) | Komisjon edastas käesoleva otsusega hõlmatud juhtumite kohta liikmesriikidele kokkuvõtva aruande raames ühenduse eeskirjadele mittevastavuse tõttu väljajäetavate summade hindamise. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas käesoleva otsusega hõlmatud juhtumite kohta liikmesriikidele kokkuvõtva aruande raames ühenduse eeskirjadele mittevastavuse tõttu väljajäetavate summade hindamise.

| (7) | Käesolev otsus ei piira rahalisi tagajärgi, mida komisjon peaks kandma seoses 15. aprillil 2005 menetluses olnud kohtuasjade otsustega ning mis käsitlevad antud teemat, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei piira rahalisi tagajärgi, mida komisjon peaks kandma seoses 15. aprillil 2005 menetluses olnud kohtuasjade otsustega ning mis käsitlevad antud teemat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas osutatud kulutused, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastu raames, jäetakse ühenduse rahastamisest välja, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Portugali Vabariigile ja Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 94, 28.4.1970, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1287/95 (EÜT L 125, 8.6.1995, lk 1).

1

(2)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

2

(3)  EÜT L 158, 8.7.1995, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 465/2005 (EÜT L 77, 23.3.2005, lk 6).

3

(4)  EÜT L 182, 16.7.1994, lk 45. Otsust on viimati muudetud otsusega 2001/535/EÜ (EÜT L 193, 17.7.2001, lk 25).

4

---

LISA

Korrektsioonide kokkuvõte

| Sektor | Liikmesriik | Eelarvepunkt | Põhjendus | Vääring | Rahastamisest väljajäetavad kulud | Tehtud mahaarvamised | Käesoleva otsuse finantsmõju | Eelarveaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporditoetus | BE | 2310, 301, 30, 110, 200 | Kindla määraga korrektsioon 5 % – olulise kontrollielemendi ebapiisav kohaldamine (füüsiline kontroll). | EUR | – 225 713,07 | 0,00 | – 225 713,07 | 2000–2001 |
| Finantsaudit | BE | 1800 | Korrektsioon – määruse (EÜ) nr 1258/1999 kohaldamine – maksetähtaegade eiramine. | EUR | – 9 128,82 | – 17 989,43 | 8 860,61 | 2003 |
| | Kokku BE | | | | – 234 841,89 | – 17 989,43 | – 216 852,46 | |
| Puu- ja köögiviljad | EL | 1512 | Korrektsioon – maksetähtaegade eiramine. | EUR | – 30 662,52 | 0,00 | – 30 662,52 | 2002 |
| Riiklik ladustamine | EL | 3230, 3231 | Korrektsioon – maksetähtaegade eiramine, kindla määraga korrektsioon 5 % – sanktsioonide puudumine ülemääraste abitaotluste korral (abi kartulitootmisele); kindla määraga korrektsioon 5 % – ebapiisavad kontrolliaruanded (abi viinamarjaistandustele). | EUR | – 3 105 400,72 | 0,00 | – 3 105 400,72 | 2000–2002 |
| Tubakas | EL | 1710 | Kindla määraga korrektsioon 5 % – oluliste ja teisejärguliste kontrollielementide puudumine. | EUR | – 23 975 602,85 | 0,00 | – 23 975 602,85 | 2000–2003 |
| Lisatasu loomade eest | EL | 2220, 2221, 2222 | Kindla määraga korrektsioon 10 % – püsivad ja korduvad puudused kontrollisüsteemis. | EUR | – 38 550 236,16 | 0,00 | – 38 550 236,16 | 2002–2003 |
| Põllukultuurid | EL | various | Repayment following the Court's annulment of Commission Decision 2002/524/EC in case C-300/02. | EUR | 40 721 931,00 | 0,00 | 40 721 931,00 | 1996, 1997, 1999 |
| Finantsaudit | EL | 1043, 1050, 1051, 1053, 1056, 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | Korrektsioon – määruse (EÜ) nr 1258/1999 kohaldamine – maksetähtaegade eiramine. | EUR | – 7 452 063,34 | – 7 452 063,34 | 0,00 | 2002 |
| | Kokku EL | | | | – 32 392 034,59 | – 7 452 063,34 | – 24 939 971,25 | |
| Puu- ja köögiviljad | ES | 1507 | Kindla määraga korrektsioon 10 % – maksetähtaegade eiramine ja muud puudused kontrollides. | EUR | – 16 992 532,63 | 0,00 | – 16 992 532,63 | 2001–2002 |
| Riiklik ladustamine | ES | 3221 | Kindla määraga korrektsioon 5 % – tõsised puudused olulistes kontrollielementides. | EUR | – 286 402,94 | 0,00 | – 286 402,94 | 2000–2002 |
| Finantsaudit | ES | 1049, 1053, 1055, 1060, 1210, 1400, 1402, 1502, 1511, 1515, 1858, 2124, 2125, 2128, 2320 | Korrektsioon – määruse (EÜ) nr 1258/99 kohaldamine – maksetähtaegade eiramine. | EUR | – 13 212 853,30 | – 18 813 333,12 | 5 600 479,82 | 2003 |
| | Kokku ES | | | | – 30 491 788,87 | – 18 813 333,12 | – 11 678 455,75 | |
| Puu- ja köögiviljad | FR | 1502, 1512 | Korrektsioon maksetähtaegade eiramise tõttu ja toetuse mittevähendamine rakenduskavade raames, mille puhul taotlused lõppmakseteks esitati pärast tähtaega. | EUR | – 438 755,08 | 0,00 | – 438 755,08 | 2002 |
| Piim | FR | 3120 | Korrektsioon maksetähtaegade eiramise ning koolipiimaprogrammi raames mitteabikõlblikele välikeskustele tehtud maksete tõttu. | EUR | – 1 704 065,71 | 0,00 | – 1 704 065,71 | 2001–2003 |
| Vein | FR | 1650 | Erikorrektsioon 10 % ümberkorraldatud või ümbersuunatud pindala tõttu; 10 % piires tehtud kulutused ei ole abikõlblikud uute istanduste toetuse jaoks. | EUR | – 14 521 216,85 | 0,00 | – 14 521 216,85 | 2001–2003 |
| Maaelu areng | FR | 4092 | Prantsuse ametiasutuste 2001. aastal intressitoetuste osas kahekordselt esitatud summa tagasimaksmine. | EUR | – 18 443 923,00 | 0,00 | – 18 443 923,00 | 2001 |
| Finantsaudit | FR | 1590 | Finantskorrektsioon – 2002. aasta raamatupidamisarvestuse kinnitamine. | EUR | 1 540 669,82 | 0,00 | 1 540 669,82 | 2002 |
| | Kokku FR | | | | – 33 567 290,82 | 0,00 | – 33 567 290,82 | |
| Tubakas | IT | 1710 | Kindla määraga korrektsioon 5 % – puudused seoses oluliste kontrollidega. | EUR | – 16 568 665,50 | 0,00 | – 16 568 665,50 | 2001–2002 |
| | Kokku IT | | | | – 16 568 665,50 | 0,00 | – 16 568 665,50 | |
| Riiklik ladustamine | PT | 3211 | Kindla määraga korrektsioon 5 % – puudujäägid kontrollide ja nende aruannete osas (abi kartulitootmisele) ning artikli 3 lõikega 6 ettenähtud sanktsioonide kohaldamise korras (abi lüpsikarja säilitamiseks). | EUR | – 1 174 131,43 | 0,00 | – 1 174 131,43 | 2000–2002 |
| | Kokku PT | | | | – 1 174 131,43 | 0,00 | – 1 174 131,43 | |
| Lisatasu loomade eest | UK | 2125 | Komisjoni otsusesse 2005/354/EÜ lisatud finatskorrektsiooni parandus. | GBP | 499 443,63 | 0,00 | 499 443,63 | 2001–2002 |
| | Kokku UK | | | | 499 443,63 | 0,00 | 499 443,63 | |

Sektor

Liikmesriik

Eelarvepunkt

Põhjendus

Vääring

Rahastamisest väljajäetavad kulud

Tehtud mahaarvamised

Käesoleva otsuse finantsmõju

Eelarveaasta

Eksporditoetus

BE

2310, 301, 30, 110, 200

Kindla määraga korrektsioon 5 % – olulise kontrollielemendi ebapiisav kohaldamine (füüsiline kontroll).

EUR

– 225 713,07

0,00

– 225 713,07

2000–2001

Finantsaudit

BE

1800

Korrektsioon – määruse (EÜ) nr 1258/1999 kohaldamine – maksetähtaegade eiramine.

EUR

– 9 128,82

– 17 989,43

8 860,61

2003

Kokku BE

– 234 841,89

– 17 989,43

– 216 852,46

Puu- ja köögiviljad

EL

1512

Korrektsioon – maksetähtaegade eiramine.

EUR

– 30 662,52

0,00

– 30 662,52

2002

Riiklik ladustamine

EL

3230, 3231

Korrektsioon – maksetähtaegade eiramine, kindla määraga korrektsioon 5 % – sanktsioonide puudumine ülemääraste abitaotluste korral (abi kartulitootmisele); kindla määraga korrektsioon 5 % – ebapiisavad kontrolliaruanded (abi viinamarjaistandustele).

EUR

– 3 105 400,72

0,00

– 3 105 400,72

2000–2002

Tubakas

EL

1710

Kindla määraga korrektsioon 5 % – oluliste ja teisejärguliste kontrollielementide puudumine.

EUR

– 23 975 602,85

0,00

– 23 975 602,85

2000–2003

Lisatasu loomade eest

EL

2220, 2221, 2222

Kindla määraga korrektsioon 10 % – püsivad ja korduvad puudused kontrollisüsteemis.

EUR

– 38 550 236,16

0,00

– 38 550 236,16

2002–2003

Põllukultuurid

EL

various

Repayment following the Court's annulment of Commission Decision 2002/524/EC in case C-300/02.

EUR

40 721 931,00

0,00

40 721 931,00

1996, 1997, 1999

Finantsaudit

EL

1043, 1050, 1051, 1053, 1056, 2120, 2122, 2124, 2125, 2128

Korrektsioon – määruse (EÜ) nr 1258/1999 kohaldamine – maksetähtaegade eiramine.

EUR

– 7 452 063,34

– 7 452 063,34

0,00

2002

Kokku EL

– 32 392 034,59

– 7 452 063,34

– 24 939 971,25

Puu- ja köögiviljad

ES

1507

Kindla määraga korrektsioon 10 % – maksetähtaegade eiramine ja muud puudused kontrollides.

EUR

– 16 992 532,63

0,00

– 16 992 532,63

2001–2002

Riiklik ladustamine

ES

3221

Kindla määraga korrektsioon 5 % – tõsised puudused olulistes kontrollielementides.

EUR

– 286 402,94

0,00

– 286 402,94

2000–2002

Finantsaudit

ES

1049, 1053, 1055, 1060, 1210, 1400, 1402, 1502, 1511, 1515, 1858, 2124, 2125, 2128, 2320

Korrektsioon – määruse (EÜ) nr 1258/99 kohaldamine – maksetähtaegade eiramine.

EUR

– 13 212 853,30

– 18 813 333,12

5 600 479,82

2003

Kokku ES

– 30 491 788,87

– 18 813 333,12

– 11 678 455,75

Puu- ja köögiviljad

FR

1502, 1512

Korrektsioon maksetähtaegade eiramise tõttu ja toetuse mittevähendamine rakenduskavade raames, mille puhul taotlused lõppmakseteks esitati pärast tähtaega.

EUR

– 438 755,08

0,00

– 438 755,08

2002

Piim

FR

3120

Korrektsioon maksetähtaegade eiramise ning koolipiimaprogrammi raames mitteabikõlblikele välikeskustele tehtud maksete tõttu.

EUR

– 1 704 065,71

0,00

– 1 704 065,71

2001–2003

Vein

FR

1650

Erikorrektsioon 10 % ümberkorraldatud või ümbersuunatud pindala tõttu; 10 % piires tehtud kulutused ei ole abikõlblikud uute istanduste toetuse jaoks.

EUR

– 14 521 216,85

0,00

– 14 521 216,85

2001–2003

Maaelu areng

FR

4092

Prantsuse ametiasutuste 2001. aastal intressitoetuste osas kahekordselt esitatud summa tagasimaksmine.

EUR

– 18 443 923,00

0,00

– 18 443 923,00

2001

Finantsaudit

FR

1590

Finantskorrektsioon – 2002. aasta raamatupidamisarvestuse kinnitamine.

EUR

1 540 669,82

0,00

1 540 669,82

2002

Kokku FR

– 33 567 290,82

0,00

– 33 567 290,82

Tubakas

IT

1710

Kindla määraga korrektsioon 5 % – puudused seoses oluliste kontrollidega.

EUR

– 16 568 665,50

0,00

– 16 568 665,50

2001–2002

Kokku IT

– 16 568 665,50

0,00

– 16 568 665,50

Riiklik ladustamine

PT

3211

Kindla määraga korrektsioon 5 % – puudujäägid kontrollide ja nende aruannete osas (abi kartulitootmisele) ning artikli 3 lõikega 6 ettenähtud sanktsioonide kohaldamise korras (abi lüpsikarja säilitamiseks).

EUR

– 1 174 131,43

0,00

– 1 174 131,43

2000–2002

Kokku PT

– 1 174 131,43

0,00

– 1 174 131,43

Lisatasu loomade eest

UK

2125

Komisjoni otsusesse 2005/354/EÜ lisatud finatskorrektsiooni parandus.

GBP

499 443,63

0,00

499 443,63

2001–2002

Kokku UK

499 443,63

0,00

499 443,63

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/89

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuli 2005,

millega keeldutakse betaiini turuleviimisest uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2770 all)

(Ainult soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(2005/580/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eelkõige selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Finnfeeds Finland Ltd. esitas 24. jaanuaril 2003. aastal Soome pädevatele asutustele taotluse viia uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana turule betaiin. |
| --- | --- |

(1)

Finnfeeds Finland Ltd. esitas 24. jaanuaril 2003. aastal Soome pädevatele asutustele taotluse viia uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana turule betaiin.

| (2) | Soome pädevad asutused avaldasid 3. juulil 2003 esialgse hindamisaruande. |
| --- | --- |

(2)

Soome pädevad asutused avaldasid 3. juulil 2003 esialgse hindamisaruande.

| (3) | Esialgses hindamisaruandes jõudsid Soome pädevad asutused järeldusele, et betaiini võib turustada. |
| --- | --- |

(3)

Esialgses hindamisaruandes jõudsid Soome pädevad asutused järeldusele, et betaiini võib turustada.

| (4) | Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõigile liikmesriikidele 18. augustil 2003. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõigile liikmesriikidele 18. augustil 2003.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60 päeva pikkuse ajavahemiku jooksul esitati kõnealuse sätte kohased põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60 päeva pikkuse ajavahemiku jooksul esitati kõnealuse sätte kohased põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta.

| (6) | 22. veebruari 2005. aasta arvamuses taotluse kohta kasutada betaiini uuendtoiduna jõudis Euroopa Toiduohutusamet järeldusele, (2) et taotleja kavandatud kasutuse korral ei ole betaiini ohutus tõestatud. |
| --- | --- |

(6)

22. veebruari 2005. aasta arvamuses taotluse kohta kasutada betaiini uuendtoiduna jõudis Euroopa Toiduohutusamet järeldusele, (2) et taotleja kavandatud kasutuse korral ei ole betaiini ohutus tõestatud.

| (7) | Kuna ei ole tõendatud, et toode vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetele, ei tohiks seda ühenduses turustada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ei ole tõendatud, et toode vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetele, ei tohiks seda ühenduses turustada.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Betaiini ei või viia toiduna ega toidu koostisosana ühenduse turule.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Finnfeeds Finland Ltd., Sokeritehtaantie 20, FI-02460 Kantvik, Soome.

Brüssel, 25. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  Nimetatud arvamus on kättesaadav Euroopa Toiduohutusameti dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjoni veebilehel.

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/90

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuli 2005,

millega lubatakse isomaltuloosi turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2776 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2005/581/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Südzucker AG esitas 4. märtsil 2004 Saksamaa pädevatele asutustele taotluse isomaltuloosi turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

Südzucker AG esitas 4. märtsil 2004 Saksamaa pädevatele asutustele taotluse isomaltuloosi turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Saksamaa pädev toiduhindamisasutus esitas 1. oktoobril 2004 esmase ohutushindamise aruande. Selles aruandes jõuti järeldusele, et isomaltuloosi kavandatud kasutusviisid on inimtoiduna kasutamisel ohutud. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa pädev toiduhindamisasutus esitas 1. oktoobril 2004 esmase ohutushindamise aruande. Selles aruandes jõuti järeldusele, et isomaltuloosi kavandatud kasutusviisid on inimtoiduna kasutamisel ohutud.

| (3) | Komisjon edastas esialgse hindamisaruande 30. novembril 2004 kõikidele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esialgse hindamisaruande 30. novembril 2004 kõikidele liikmesriikidele.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega toote turustamisele põhjendatud vastuväiteid. Vastuväiteid/märkusi arutati liikmesriikidega alalise komitee istungil 14. veebruaril 2005 seoses esimese taotlusega isomaltuloosi ühenduse turule viimiseks, mille esitas Cargill. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega toote turustamisele põhjendatud vastuväiteid. Vastuväiteid/märkusi arutati liikmesriikidega alalise komitee istungil 14. veebruaril 2005 seoses esimese taotlusega isomaltuloosi ühenduse turule viimiseks, mille esitas Cargill.

| (5) | Isomaltuloosi sisaldavate toiduainete toitumisalase teabega märgistuse ja reklaamimise korral kohaldatakse nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta. (2) |
| --- | --- |

(5)

Isomaltuloosi sisaldavate toiduainete toitumisalase teabega märgistuse ja reklaamimise korral kohaldatakse nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta. (2)

| (6) | Esialgse hindamisaruande alusel on kindlaks tehtud, et isomaltuloos vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Esialgse hindamisaruande alusel on kindlaks tehtud, et isomaltuloos vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas määratletud isomaltuloos lubatakse ühenduse turule viia selle kasutamiseks toiduainetes uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana.

Artikkel 2

Sõna “isomaltuloos” lisatakse kas valmistoote märgistusele või seda sisaldavate toiduainete koostisosade loetellu.

Sõnad “isomaltulooos sisaldab glükoosi ja fruktoosi” esitatakse hästi nähtava joonealuse märkusena, ühendatuna isomaltuloosiga tärni (*) abil. Nende sõnade kirjatüüp on vähemalt sama suur kui koostisosade loetelu.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõttele Südzucker AG Mannheim/Ochsenfurt, Maximilianstraβe 10, D-68165 Mannheim.

Brüssel, 25. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/120/EÜ (ELT L 333, 20.12.2003, lk 51).

2

---

LISA

ISOMALTULOOSI SPETSIFIKATSIOON

Määratlus

Redutseeruv disahhariid, mis sisaldab üht osa glükoosi ja üht osa fruktoosi, mis on seotud alfa-1,6-glükosiidsidemega. Saadakse sahharoosist ensümaatilise protsessi teel. Turustatav toode on monohüdraat.

Keemiline nimetus

6-O-α-D-glükopüranosüül-D-fruktofuranoos, monohüdraat

CASi number

13718-94-0

Keemiline valem

C12H22O11 · H2O

Struktuurivalem

Image

Valemist arvutatud molekulmass

360,3 (monohüdraat)

Analüüs

Vähemalt 98 % kuivainest

Kirjeldus

Valge või peaaegu valge värvusega peaaegu lõhnatud magusa maitsega kristallid

Massikadu kuivatamisel

Kuni 6,5 % (60 °C, 5 tundi)

Pliisisaldus

Kuni 0,1 mg/kg

Määramisel kasutada asjaomasele tasemele vastavat aatomiabsorptsioontehnikat. Proovi suuruse ja proovivalmistamise meetodi valik võib põhineda FNP viienda numbri (1) alajaotises “Instrumentaalsed meetodid” esitatud meetodi põhimõtetel.

---

(1)  Food and Nutrition Paper 5 Rev. 2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials. (JECFA) 1991, lk 322. Inglise keeles – ISBN 92-5-102991-1.

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/92

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/582/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/872/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/872/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 2. veebruaril 2005 vastu ühismeetme 2005/100/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2005. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2. veebruaril 2005 vastu ühismeetme 2005/100/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2005.

| (3) | Nõukogu võttis 26. aprillil 2005 vastu ühismeetme 2005/330/ÜVJP, (3) millega muudetakse ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 26. aprillil 2005 vastu ühismeetme 2005/330/ÜVJP, (3) millega muudetakse ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi.

| (4) | Tuginedes ühismeetme 2003/872/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(4)

Tuginedes ühismeetme 2003/872/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks.

| (5) | Poliitika- ja julgeolekukomitee leppis 9. juunil 2005 kokku Euroopa Liidu lähenemisviisi järgmised sammud, et reageerida pärast OSCE piirikontrolli missiooni lõppemist Gruusias tekkinud olukorrale ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias positsiooni tugevdamisega. |
| --- | --- |

(5)

Poliitika- ja julgeolekukomitee leppis 9. juunil 2005 kokku Euroopa Liidu lähenemisviisi järgmised sammud, et reageerida pärast OSCE piirikontrolli missiooni lõppemist Gruusias tekkinud olukorrale ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias positsiooni tugevdamisega.

| (6) | Poliitika- ja julgeolekukomitee jõudis 9. juunil 2005 kokkuleppele Euroopa Liidu poolt Gruusia kriminaalõigussüsteemi reformistrateegia rakendamisel osutatava toetuse üksikasjade osas pärast õigusriigimissiooni EUJUST THEMIS lõppemist Gruusias. |
| --- | --- |

(6)

Poliitika- ja julgeolekukomitee jõudis 9. juunil 2005 kokkuleppele Euroopa Liidu poolt Gruusia kriminaalõigussüsteemi reformistrateegia rakendamisel osutatava toetuse üksikasjade osas pärast õigusriigimissiooni EUJUST THEMIS lõppemist Gruusias.

| (7) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke.

| (8) | ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias Heikki TALVITIE volitusi kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühismeedet 2003/872/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| a) | artikli 3 punkt h asendatakse järgmisega:






  “h) | toetusüksuste kaudu:






  — | edastada Euroopa Liidule aruandeid ja jätkuvaid hinnanguid piiriolukorra kohta ning aidata kaasa usalduse suurendamisele Gruusia ja Vene Föderatsiooni vahel, tagades tõhusa koostöö ja sidemed kõikide asjaomaste osapooltega; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

artikli 3 punkt h asendatakse järgmisega:

“h)

toetusüksuste kaudu:

—

edastada Euroopa Liidule aruandeid ja jätkuvaid hinnanguid piiriolukorra kohta ning aidata kaasa usalduse suurendamisele Gruusia ja Vene Föderatsiooni vahel, tagades tõhusa koostöö ja sidemed kõikide asjaomaste osapooltega;

| — | aidata Gruusia piirivalvel ja teistel Tbilisi asjaomastel valitsusasutustel koostada ulatuslik reformistrateegia; |
| --- | --- |

—

aidata Gruusia piirivalvel ja teistel Tbilisi asjaomastel valitsusasutustel koostada ulatuslik reformistrateegia;

| — | töötada koos Gruusia võimudega, et parandada sidet Tbilisi ja piiri vahel, sealhulgas juhendamist. Seda tehakse tihedas koostöös Tbilisi ja piiri vaheliste piirkondlike piirivalvekeskustega (väljaarvatud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia); |
| --- | --- |

—

töötada koos Gruusia võimudega, et parandada sidet Tbilisi ja piiri vahel, sealhulgas juhendamist. Seda tehakse tihedas koostöös Tbilisi ja piiri vaheliste piirkondlike piirivalvekeskustega (väljaarvatud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia);

| — | tkontrollida, kuidas Gruusia võimud ja teised osalejad rakendavad kriminaalõigussüsteemi reformistrateegiat, eriti toetades Gruusia valitsuse loodud juhtrühma tegevust.” |
| --- | --- |

—

tkontrollida, kuidas Gruusia võimud ja teised osalejad rakendavad kriminaalõigussüsteemi reformistrateegiat, eriti toetades Gruusia valitsuse loodud juhtrühma tegevust.”

| b) | artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 1 930 000 EUR.” |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 1 930 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2005.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 326, 13.12.2003, lk 44.

1

(2)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 74.

2

(3)  ELT L 106, 27.4.2005, lk 36.

3

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/94

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/583/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. juulil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/569/ÜVJP (1) Euroopa Liidu eriesindaja volituste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas. |
| --- | --- |

(1)

12. juulil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/569/ÜVJP (1) Euroopa Liidu eriesindaja volituste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas.

| (2) | Tuginedes ühismeetme 2004/569/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(2)

Tuginedes ühismeetme 2004/569/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks.

| (3) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas lord ASHDOWNI ühismeetmes 2004/569/ÜVJP sätestatud volitusi kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühismeetme 2004/569/ÜVJP artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 270 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 7.

1

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/95

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/584/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Moldovas volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. märtsil 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/265/ÜVJP, (1) millega Adriaan JACOBOVITS de SZEGED määrati Euroopa Liidu eriesindajaks Moldovas. |
| --- | --- |

(1)

23. märtsil 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/265/ÜVJP, (1) millega Adriaan JACOBOVITS de SZEGED määrati Euroopa Liidu eriesindajaks Moldovas.

| (2) | Tuginedes ühismeetme 2005/265/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(2)

Tuginedes ühismeetme 2005/265/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks.

| (3) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja (ELE) Moldovas Adriaan JACOBOVITS de SZEGEDI ühismeetmes 2005/265/ÜVJP sätestatud volitusi kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühismeetme 2005/265/ÜVJP artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 300 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 81, 30.3.2005, lk 50.

1

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/96

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/585/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Afganistanis volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/871/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Afganistanis volitusi. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/871/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Afganistanis volitusi. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 2. veebruaril 2005 vastu ühismeetme 2005/95/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2005. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2. veebruaril 2005 vastu ühismeetme 2005/95/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2005.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2003/869/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2003/869/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks.

| (4) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Afganistanis Francesc VENDRELLI volitusi kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühismeetme 2003/871/ÜVJP artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 620 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 326, 13.12.2003, lk 41.

1

(2)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 69.

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/97

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/586/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 8. detsembril 2003 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2003/869/ÜVJP, (1) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi. |
| --- | --- |

(1)

8. detsembril 2003 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2003/869/ÜVJP, (1) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi.

| (2) | 28. juunil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/530/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi ja muudetakse ühismeedet 2003/869/ÜVJP. |
| --- | --- |

(2)

28. juunil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/530/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi ja muudetakse ühismeedet 2003/869/ÜVJP.

| (3) | 2. veebruaril 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/96/ÜVJP, (3) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi kuni 31. augustini 2005. |
| --- | --- |

(3)

2. veebruaril 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/96/ÜVJP, (3) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas volitusi kuni 31. augustini 2005.

| (4) | 2. mail 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/355/ÜVJP (4) Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta, milles sätestatakse Euroopa Liidu eriesindaja eriline roll. |
| --- | --- |

(4)

2. mail 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/355/ÜVJP (4) Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta, milles sätestatakse Euroopa Liidu eriesindaja eriline roll.

| (5) | Tuginedes ühismeetme 2003/869/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi muuta ja neid pikendada veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes ühismeetme 2003/869/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks eriesindaja volitusi muuta ja neid pikendada veel kuueks kuuks.

| (6) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja (ELE) Ida-Aafrika järvede piirkonnas Aldo AJELLO volitusi kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühismeedet 2003/869/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 3
  Kõnealuste strateegiliste eesmärkide saavutamiseks on Euroopa Liidu eriesindajal järgmised volitused:






  a) | luua ja hoida tihedaid suhteid kõigi Ida-Aafrika järvede piirkonna rahu- ja üleminekuprotsessi osalistega, teiste antud piirkonna riikidega, Ameerika Ühendriikidega, teiste asjakohaste riikidega, samuti ÜRO ja teiste asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, Aafrika Liidu ning allpiirkondlike organisatsioonide ja nende esindajatega, samuti teiste olulise tähtsusega piirkondlike juhtidega, et teha nendega koostööd Lusaka ja Arusha rahuprotsesside ning Pretorias ja Luandas sõlmitud rahukokkulepete tugevdamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Kõnealuste strateegiliste eesmärkide saavutamiseks on Euroopa Liidu eriesindajal järgmised volitused:

a)

luua ja hoida tihedaid suhteid kõigi Ida-Aafrika järvede piirkonna rahu- ja üleminekuprotsessi osalistega, teiste antud piirkonna riikidega, Ameerika Ühendriikidega, teiste asjakohaste riikidega, samuti ÜRO ja teiste asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, Aafrika Liidu ning allpiirkondlike organisatsioonide ja nende esindajatega, samuti teiste olulise tähtsusega piirkondlike juhtidega, et teha nendega koostööd Lusaka ja Arusha rahuprotsesside ning Pretorias ja Luandas sõlmitud rahukokkulepete tugevdamiseks;

| b) | jälgida osapooltevahelisi rahu- ja üleminekuprotsesse ning vajadusel pakkuda Euroopa Liidu nõu ja häid teeneid; |
| --- | --- |

b)

jälgida osapooltevahelisi rahu- ja üleminekuprotsesse ning vajadusel pakkuda Euroopa Liidu nõu ja häid teeneid;

| c) | toetada vajadusel osapoolte vaheliste rahu- ja relvarahukokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; |
| --- | --- |

c)

toetada vajadusel osapoolte vaheliste rahu- ja relvarahukokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta;

| d) | rahuprotsesside raames võtta konstruktiivseid meetmeid koos kokkulepetele alla kirjutanud osapooltega, et edendada demokraatia ja hea valitsemistava, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist; |
| --- | --- |

d)

rahuprotsesside raames võtta konstruktiivseid meetmeid koos kokkulepetele alla kirjutanud osapooltega, et edendada demokraatia ja hea valitsemistava, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist;

| e) | aidata rakendada ELi suuniseid laste ja relvastatud konfliktide kohta; |
| --- | --- |

e)

aidata rakendada ELi suuniseid laste ja relvastatud konfliktide kohta;

| f) | toetada ÜRO peasekretäri Ida-Aafrika järvede piirkonna eriesindajat ja Aafrika Liidu esimehe eriesindajat Ida-Aafrika järvede piirkonna rahu, julgeolekut, demokraatiat ja arengut käsitleva konverentsi ettevalmistamisel ning teha nendega sellealast koostööd; |
| --- | --- |

f)

toetada ÜRO peasekretäri Ida-Aafrika järvede piirkonna eriesindajat ja Aafrika Liidu esimehe eriesindajat Ida-Aafrika järvede piirkonna rahu, julgeolekut, demokraatiat ja arengut käsitleva konverentsi ettevalmistamisel ning teha nendega sellealast koostööd;

| g) | anda aru, millised on Euroopa Liidu võimalused rahu- ja üleminekuprotsesside toetamiseks ning parimad viisid Euroopa Liidu algatuste jätkamiseks; |
| --- | --- |

g)

anda aru, millised on Euroopa Liidu võimalused rahu- ja üleminekuprotsesside toetamiseks ning parimad viisid Euroopa Liidu algatuste jätkamiseks;

| h) | jälgida konfliktides osalevate osapoolte tegevust, mis võib kahjustada käimasoleva rahuprotsessi lõpptulemust; |
| --- | --- |

h)

jälgida konfliktides osalevate osapoolte tegevust, mis võib kahjustada käimasoleva rahuprotsessi lõpptulemust;

| i) | aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli; |
| --- | --- |

i)

aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli;

| j) | anda vajadusel nõu ja abi seoses Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformiga, eelkõige anda Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL “KINSHASA”) ja Kongo ametiasutusi julgeolekusektori reformi alal nõustava ja abistava ELi missiooni (EUSEC RD Congo) juhtidele poliitilisi juhtnööre nende ülesannete täitmiseks kohalikul tasandil.” |
| --- | --- |

j)

anda vajadusel nõu ja abi seoses Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformiga, eelkõige anda Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL “KINSHASA”) ja Kongo ametiasutusi julgeolekusektori reformi alal nõustava ja abistava ELi missiooni (EUSEC RD Congo) juhtidele poliitilisi juhtnööre nende ülesannete täitmiseks kohalikul tasandil.”

| 2. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 460 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 460 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2005.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 326, 13.12.2003, lk 37.

1

(2)  ELT L 234, 3.7.2004, lk 13.

2

(3)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 70.

3

(4)  ELT L 112, 3.5.2005, lk 20.

4

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/99

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/587/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/873/ÜVJP, (1) millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis volitusi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2003 vastu ühismeetme 2003/873/ÜVJP, (1) millega pikendatakse ja muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis volitusi.

| (2) | Nõukogu võttis 2. veebruaril 2005 vastu ühismeetme 2005/99/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi 31. augustini 2005. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2. veebruaril 2005 vastu ühismeetme 2005/99/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi 31. augustini 2005.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2003/873/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2003/873/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja volitusi pikendada veel kuueks kuuks.

| (4) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis Marc OTTE ühismeetmes 2003/873/ÜVJP sätestatud volitusi kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühismeetme 2003/873/ÜVJP artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 560 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 326, 13.12.2003, lk 46.

1

(2)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 73.

2

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/100

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/588/ÜVJP,

28. juuli 2005,

Euroopa Liidu eriesindaja nimetamise kohta Kesk-Aasiasse

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit soovib olla Kesk-Aasias poliitiliselt aktiivsem. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit soovib olla Kesk-Aasias poliitiliselt aktiivsem.

| (2) | Kesk-Aasias on vaja tagada ELi välistegevuse kooskõlastatus ja järjepidevus. |
| --- | --- |

(2)

Kesk-Aasias on vaja tagada ELi välistegevuse kooskõlastatus ja järjepidevus.

| (3) | 13. juunil 2005 leppis nõukogu kokku, et nimetatakse ELi eriesindaja Kesk-Aasias (Kasahstan, Kirgiisi Vabariik, Tadzikistan, Türkmenistan ja Usbekistan). |
| --- | --- |

(3)

13. juunil 2005 leppis nõukogu kokku, et nimetatakse ELi eriesindaja Kesk-Aasias (Kasahstan, Kirgiisi Vabariik, Tadzikistan, Türkmenistan ja Usbekistan).

| (4) | Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ján Kubiš nimetatakse ELi eriesindajaks Kesk-Aasias.

Artikkel 2

Euroopa Liidu eriesindaja volitused põhinevad ELi poliitika eesmärkidel Kesk-Aasias. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja ELi vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel; |
| --- | --- |

a)

edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja ELi vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel;

| b) | toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd; |
| --- | --- |

b)

toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd;

| c) | toetada demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

c)

toetada demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias;

| d) | käsitleda peamiseid ohtusid, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale; |
| --- | --- |

d)

käsitleda peamiseid ohtusid, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale;

| e) | edendada ELi tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu näiteks OSCE. |
| --- | --- |

e)

edendada ELi tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu näiteks OSCE.

Artikkel 3

1.   Kõnealuse poliitika eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | järgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid kontakte valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga; |
| --- | --- |

a)

järgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid kontakte valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga;

| b) | julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Tadzikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes; |
| --- | --- |

b)

julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Tadzikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes;

| c) | luua kontaktid ja algatada koostöö peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas, kaasa arvatud asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

luua kontaktid ja algatada koostöö peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas, kaasa arvatud asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| d) | toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide vältimist ja lahendamist, luues kontaktid ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega - valitsusväliste organisatsioonide, poliitiliste parteide, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega; |
| --- | --- |

d)

toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide vältimist ja lahendamist, luues kontaktid ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega - valitsusväliste organisatsioonide, poliitiliste parteide, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega;

| e) | edendada üldist ELi poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada ELi välistegevuse järjepidevust piirkonnas ilma ühenduse pädevust piiramata; |
| --- | --- |

e)

edendada üldist ELi poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada ELi välistegevuse järjepidevust piirkonnas ilma ühenduse pädevust piiramata;

| f) | abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamist. |
| --- | --- |

f)

abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamist.

2.   ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust piirkonnas ning teeb tihedat koostööd eesistujariigi, komisjoni, ELi missioonide juhtide ja ELi eriesindajaga Afganistanis. ELi eriesindaja omab ülevaadet kõigist ELi tegevustest piirkonnas.

Artikkel 4

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, toimides kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt. ELi eriesindaja annab kõigist kulutustest aru komisjonile.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmise lähtesumma on 470 000 EUR.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele, välja arvatud asjaolu, et eelmaksed ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulutuste haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. Kulutused on abikõlbulikud alates käesoleva ühismeetme vastuvõtmise kuupäevast.

4.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 6

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, saades abi peasekretärilt/kõrgelt esindajalt, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. Euroopa Liidu eriesindaja teavitab eesistujariiki ja komisjoni oma meeskonna lõplikust koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne ametniku tööle lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või Euroopa Liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde tööle lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon.

3.   Kõik A-kategooria ametikohad, mida lähetamine ei hõlma, kuulutatakse vastavalt vajadusele välja nõukogu peasekretariaadi poolt ning neist teatatakse samuti liikmesriikidele ning institutsioonidele, et värvata tööle parima kvalifikatsiooniga kandidaate.

4.   ELi eriesindaja missiooni ja tema töötajaskonna moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja muud tagatised määratletakse poolte vahel. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 7

Üldjuhul annab ELi eriesindaja isiklikult aru kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele ja võib aru anda ka asjaomasele töörühmale. Regulaarsed kirjalikud aruanded saadetakse kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. Kõrge esindaja ning poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 8

Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse tagamiseks kooskõlastatakse ELi eriesindaja tegevus kõrge esindaja, eesistujariigi ja komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid infotunde liikmesriikide missioonidele ja komisjoni delegatsioonidele. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning missiooni juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 9

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle järjepidevus Euroopa Liidu teiste meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kaks kuud enne oma volituste lõppemist üksikasjaliku kirjaliku volituste rakendamist käsitleva aruande, mille alusel hindavad ühismeedet asjaomased töörühmad ning poliitika- ja julgeolekukomitee. ELi eriesindaja tegevuse üldisi prioriteete silmas pidades annab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi nõukogu otsuse vastuvõtmiseks volituste pikendamise, muutmise või lõpetamise suhtes.

Artikkel 10

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2006.

Artikkel 11

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

| 29.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/103

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/589/ÜVJP,

28. juuli 2005,

millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 8. detsembril 2003 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2003/870/ÜVJP, (1) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis volitusi. |
| --- | --- |

(1)

8. detsembril 2003 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2003/870/ÜVJP, (1) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis volitusi.

| (2) | 26. juulil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/565/ÜVJP, (2) millega Michael SAHLIN määrati Euroopa Liidu eriesindajaks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. |
| --- | --- |

(2)

26. juulil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/565/ÜVJP, (2) millega Michael SAHLIN määrati Euroopa Liidu eriesindajaks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2003/870/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja volitusi pikendada kaheks ja pooleks kuuks, |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2003/870/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks Euroopa Liidu eriesindaja volitusi pikendada kaheks ja pooleks kuuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis Michael SAHLINI ühismeetmes 2003/870/ÜVJP sätestatud volitusi kuni 15. novembrini 2005.

Artikkel 2

Ühismeetme 2003/870/ÜVJP artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 195 000 EUR.”

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 326, 13.12.2003, lk 39.

1

(2)  ELT L 251, 27.7.2004, lk 18.

2

---