# Euroopan unionin L 165/25.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 165 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta25. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 165

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta25. kesäkuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 971/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 972/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 715/2005 säädetyn jäädytettyä naudanlihaa koskevan kiintiön mukaisesti jätettyjen tuontioikeushakemusten hyväksyttävyydestä | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 973/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, kesäkuussa 2005 jätettyjen, jalostettavaksi tarkoitettua jäädytettyä naudanlihaa koskevista tuontioikeushakemuksista | 4 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 974/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, kesäkuussa 2005 jätettyjen tiettyjä sianliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn järjestelmän mukaisesti | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 975/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, kesäkuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisellä kaudella | 7 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 976/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun, kiehautetun (parboiled), pitkäjyväisen B-riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 9 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 971/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 972/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 715/2005 säädetyn jäädytettyä naudanlihaa koskevan kiintiön mukaisesti jätettyjen tuontioikeushakemusten hyväksyttävyydestä

3

Komission asetus (EY) N:o 973/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, kesäkuussa 2005 jätettyjen, jalostettavaksi tarkoitettua jäädytettyä naudanlihaa koskevista tuontioikeushakemuksista

4

Komission asetus (EY) N:o 974/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, kesäkuussa 2005 jätettyjen tiettyjä sianliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn järjestelmän mukaisesti

5

Komission asetus (EY) N:o 975/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, kesäkuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisellä kaudella

7

Komission asetus (EY) N:o 976/2005, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun, kiehautetun (parboiled), pitkäjyväisen B-riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

9

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | EU–Marokko-assosiaationeuvoston päätös N:o 1/2004, tehty 19 päivänä huhtikuuta 2004, kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi tarvittavien säännösten antamisesta | 10 |
| | * | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liittyvän, Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn lisäpöytäkirjan voimaantuloa koskeva tiedonanto | 14 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 2004, valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää SIOEN Fibres SA:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1622)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004, valtiontukiohjelmasta, jonka Ruotsi on toteuttanut energiaverosta vapauttamiseksi 1 päivästä tammikuuta 200230 päivään kesäkuuta 2004
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2210)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005, päätöksen 2004/614/EY muuttamisesta kolmannen kerran siltä osin kuin on kyse lintuinfluenssaan liittyvien suojatoimenpiteiden soveltamisajasta Etelä-Afrikassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1863)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005, Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä | 32 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

EU–Marokko-assosiaationeuvoston päätös N:o 1/2004, tehty 19 päivänä huhtikuuta 2004, kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi tarvittavien säännösten antamisesta

10

*

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liittyvän, Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn lisäpöytäkirjan voimaantuloa koskeva tiedonanto

14

Komissio

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 2004, valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää SIOEN Fibres SA:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1622)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1622)

1

15

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004, valtiontukiohjelmasta, jonka Ruotsi on toteuttanut energiaverosta vapauttamiseksi 1 päivästä tammikuuta 200230 päivään kesäkuuta 2004
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2210)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2210)

1

21

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005, päätöksen 2004/614/EY muuttamisesta kolmannen kerran siltä osin kuin on kyse lintuinfluenssaan liittyvien suojatoimenpiteiden soveltamisajasta Etelä-Afrikassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1863)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1863)

1

31

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005, Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä

32

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission päätös 2005/465/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 2005, muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (EUVL L 164, 24.6.2005) | 34 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission päätös 2005/465/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 2005, muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (EUVL L 164, 24.6.2005)

Brassica napus

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 971/2005,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 24 päivänä kesäkuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 62,6 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 48,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 85,7 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,1 |
| 999 | 89,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 66,5 |
| 528 | 56,5 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,3 |
| 400 | 102,8 |
| 508 | 107,1 |
| 512 | 67,0 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 47,6 |
| 804 | 93,7 |
| 999 | 77,7 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,8 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 188,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 266,1 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 246,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 166,0 |
| 999 | 166,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

62,6

204

35,2

999

48,9

0707 00 05

052

85,7

999

85,7

0709 90 70

052

89,1

999

89,1

0805 50 10

388

66,5

528

56,5

624

71,1

999

64,7

0808 10 80

388

93,3

400

102,8

508

107,1

512

67,0

524

46,4

528

63,7

720

47,6

804

93,7

999

77,7

0809 10 00

052

187,8

624

188,8

999

188,3

0809 20 95

052

266,1

068

148,4

400

325,6

999

246,7

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

166,0

999

166,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 972/2005,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 715/2005 säädetyn jäädytettyä naudanlihaa koskevan kiintiön mukaisesti jätettyjen tuontioikeushakemusten hyväksyttävyydestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi) 12 päivänä toukokuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 715/2005 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksen (EY) N:o 715/2005 1 artiklassa vahvistetaan 53 000 tonniksi kiintiön määrä, jolle yhteisön tuojat voivat hakea tuontioikeuksia sellaisen viitemäärän perusteella, joka on CN-koodeihin 0201, 0202, 0206 10 95 tai 0206 29 91 kuuluvan naudanlihan määrä, jonka toimija on tuonut tai joka on tuotu toimijan lukuun asiaan kuuluvien tullisäännösten mukaisesti 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän huhtikuuta 2005 välisenä aikana. Koska haetut tuontioikeudet ylittävät 1 artiklassa tarkoitetun käytettävissä olevan määrän, olisi vahvistettava vähennyskerroin asetuksen (EY) N:o 715/2005 5 artiklan säännösten mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 715/2005 4 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti jätetyt tuontioikeushakemukset hyväksytään 18,363334 prosentin osalta haetuista tuontioikeuksista.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1899/2004 (EUVL L 328, 31.10.2004, s. 67).

1

(2)  EUVL L 121, 13.5.2005, s. 48.

2

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 973/2005,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005,

kesäkuussa 2005 jätettyjen, jalostettavaksi tarkoitettua jäädytettyä naudanlihaa koskevista tuontioikeushakemuksista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontikiintiön avaamisesta, jakamisesta ja hallinnasta (1 päivästä heinäkuuta 200530 päivään kesäkuuta 2006) 12 päivänä toukokuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 716/2005 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 716/2005 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan ne jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan määrät, jotka voidaan tuoda erityisin edellytyksin ajanjaksona 1 päivästä heinäkuuta 200530 päivään kesäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 716/2005 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan ne jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan määrät, jotka voidaan tuoda erityisin edellytyksin ajanjaksona 1 päivästä heinäkuuta 200530 päivään kesäkuuta 2006.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 716/2005 5 artiklan 4 kohdassa säädetään, että haettuja määriä voidaan alentaa. Hakemuksissa esitetyt kokonaismäärät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Näissä olosuhteissa sekä käytettävissä olevien määrien tasapuolisen jakamisen varmistamiseksi haettuja määriä olisi alennettava suhteellisesti, |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 716/2005 5 artiklan 4 kohdassa säädetään, että haettuja määriä voidaan alentaa. Hakemuksissa esitetyt kokonaismäärät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Näissä olosuhteissa sekä käytettävissä olevien määrien tasapuolisen jakamisen varmistamiseksi haettuja määriä olisi alennettava suhteellisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kaikki asetuksen (EY) N:o 716/2005 säännösten mukaisesti jätetyt 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välistä ajanjaksoa koskevat tuontioikeushakemukset hyväksytään seuraavien, luullisena lihana ilmaistujen, määrien mukaisina:

| a) | 5,166817  prosenttia haetusta määrästä asetuksen (EY) N:o 716/2005 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen säilykkeiden valmistukseen tarkoitetun lihan osalta; |
| --- | --- |

a)

5,166817  prosenttia haetusta määrästä asetuksen (EY) N:o 716/2005 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen säilykkeiden valmistukseen tarkoitetun lihan osalta;

| b) | 32,725815  prosenttia haetusta määrästä asetuksen (EY) N:o 716/2005 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen tarkoitetun lihan osalta. |
| --- | --- |

b)

32,725815  prosenttia haetusta määrästä asetuksen (EY) N:o 716/2005 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen tarkoitetun lihan osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1899/2004 (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EUVL L 121, 13.5.2005, s. 53.

2

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 974/2005,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005,

kesäkuussa 2005 jätettyjen tiettyjä sianliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn järjestelmän mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sianliha-alalla 22 päivänä kesäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1432/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tuontitodistushakemuksia on jätetty vuoden 2005 kolmannelle vuosineljännekselle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(1)

Tuontitodistushakemuksia on jätetty vuoden 2005 kolmannelle vuosineljännekselle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä.

| (2) | Olisi määritettävä seuraavan jakson käytettävissä oleva määrä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi määritettävä seuraavan jakson käytettävissä oleva määrä.

| (3) | On aiheellista kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien tällä hetkellä yhteisössä voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia, |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien tällä hetkellä yhteisössä voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään liitteen I mukaisesti jaksolle 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 1432/94 mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset.

2.   Jakson 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2005 aikana voidaan jättää tuontitodistushakemuksia liitteessä II tarkoitetulle kokonaismäärälle asetuksen (EY) N:o 1432/94 säännösten mukaisesti.

3.   Todistuksia voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien tällä hetkellä yhteisössä voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 156, 23.6.1994, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 341/2005 (EUVL L 53, 26.2.2005, s. 28).

1

---

LIITE I

| Ryhmä | Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Ryhmä

Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään

1

100,00

---

LIITE II

| (t) |
| --- |
| Ryhmä | 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana käytettävissä oleva kokonaismäärä |
| 1 | 7 000,0 |

(t)

Ryhmä

1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana käytettävissä oleva kokonaismäärä

1

7 000,0

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 975/2005,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005,

kesäkuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisellä kaudella

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta sianliha-alalla 18 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1458/2003 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tuontilupahakemuksia on jätetty vuoden 2005 kolmannelle vuosineljännekselle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(1)

Tuontilupahakemuksia on jätetty vuoden 2005 kolmannelle vuosineljännekselle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä.

| (2) | Olisi määriteltävä ylimenevä osa, joka lisätään seuraavan jakson käytettävissä olevaan määrään, |
| --- | --- |

(2)

Olisi määriteltävä ylimenevä osa, joka lisätään seuraavan jakson käytettävissä olevaan määrään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään liitteen I mukaisesti jaksolle 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 1458/2003 mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset.

2.   Jaksolle 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2005 voidaan jättää tuontitodistushakemuksia liitteessä II tarkoitetulle kokonaismäärälle asetuksen (EY) N:o 1458/2003 säännösten mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 208, 19.8.2003, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 341/2005 (EUVL L 53, 26.2.2005, s. 28).

1

---

LIITE I

| Ryhmä | Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Ryhmä

Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

LIITE II

| (t) |
| --- |
| Ryhmä | Jaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2005 käytettävissä oleva kokonaismäärä |
| G2 | 15 875,0 |
| G3 | 2 500,0 |
| G4 | 1 500,0 |
| G5 | 3 050,0 |
| G6 | 7 500,0 |
| G7 | 2 750,0 |

(t)

Ryhmä

Jaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2005 käytettävissä oleva kokonaismäärä

G2

15 875,0

G3

2 500,0

G4

1 500,0

G5

3 050,0

G6

7 500,0

G7

2 750,0

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 976/2005,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2005,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun, kiehautetun (parboiled), pitkäjyväisen B-riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2032/2004 (2) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2032/2004 (2) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu.

| (2) | Komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3) 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailu ratkaistaan niiden tarjouksen tekijöiden hyväksi, joiden tarjoukset ovat enimmäisvientituen suuruiset tai sitä alhaisemmat. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3) 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailu ratkaistaan niiden tarjouksen tekijöiden hyväksi, joiden tarjoukset ovat enimmäisvientituen suuruiset tai sitä alhaisemmat.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisten riisimarkkinoiden tämänhetkiseen tilanteeseen seuraa, että enimmäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa tarkoitettu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisten riisimarkkinoiden tämänhetkiseen tilanteeseen seuraa, että enimmäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa tarkoitettu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana tiettyihin kolmansiin maihin vietävän pitkäjyväisen kokonaan hiotun, kiehautetun (parboiled), B-riisin enimmäisvientitueksi vahvistetaan 20 ja 23 päivän kesäkuuta 2005 välisenä aikana jätettyjen tarjousten perusteella 57,00 EUR/t.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EUVL L 353, 27.11.2004, s. 6.

2

(3)  EYVL L 61, 7.3.1975, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1948/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/10

---

EU–MAROKKO-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2004,

tehty 19 päivänä huhtikuuta 2004,

kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi tarvittavien säännösten antamisesta

(2005/466/EY)

EU–MAROKKO-ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin ja Marokon välille on luotava vapaakauppa-alue 28 päivään helmikuuta 2012 mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja Marokon välille on luotava vapaakauppa-alue 28 päivään helmikuuta 2012 mennessä.

| (2) | Sopimuksen 36 artiklan 3 kohdassa määrätään osapuolten hallinnollisen yhteistyön menetelmistä kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanon helpottamiseksi ja mahdollisuudesta toteuttaa teknisen yhteistyön toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 36 artiklan 3 kohdassa määrätään osapuolten hallinnollisen yhteistyön menetelmistä kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanon helpottamiseksi ja mahdollisuudesta toteuttaa teknisen yhteistyön toimenpiteitä.

| (3) | Sopimuksen 36 artiklan 3 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvosto antaa tarvittavat säännökset kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi viiden vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta, |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 36 artiklan 3 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvosto antaa tarvittavat säännökset kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi viiden vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

1.   Liitteessä vahvistetaan osapuolten kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välinen yhteistyömekanismi.

2.   Osapuolten kilpailuviranomaiset ilmoittavat assosiaatiokomitean sisämarkkinoita käsittelevälle alakomitealle 1 kohdassa tarkoitetun mekanismin mukaisesta täytäntöönpanosta ja yhteistyöstä.

3.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2004.

Assosiaationeuvoston puolesta

B. COWEN

---

(1)  EYVL L 70, 18.3.2000, s. 2. Sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna kirjeenvaihdolla 30 päivältä joulukuuta 2003 (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 119).

1

---

LIITE

EU–MAROKKO-ASSOSIAATIOSOPIMUS

Osapuolten kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välinen yhteistyömekanismi

I LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   Tavoitteet

| 1.1 | Tapaukset, joissa on kyse sopimuksen 36 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan vastaisista käytännöistä, ratkaistaan asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti niin, että voidaan välttyä kaikenlaisilta kauppaan ja talouden kehitykseen kohdistuvilta haitallisilta vaikutuksilta sekä sellaisilta kielteisiltä vaikutuksilta, joita tällaisilla käytännöillä voi olla toisen osapuolen keskeisiin etuihin. |
| --- | --- |

1.1

Tapaukset, joissa on kyse sopimuksen 36 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan vastaisista käytännöistä, ratkaistaan asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti niin, että voidaan välttyä kaikenlaisilta kauppaan ja talouden kehitykseen kohdistuvilta haitallisilta vaikutuksilta sekä sellaisilta kielteisiltä vaikutuksilta, joita tällaisilla käytännöillä voi olla toisen osapuolen keskeisiin etuihin.

| 1.2 | Osapuolten kilpailuviranomaisten toimivalta ratkaista tällaisia tapauksia perustuu niiden kilpailulainsäädännön voimassa oleviin sääntöihin, myös niissä tapauksissa, joissa kyseisiä sääntöjä sovelletaan niiden alueen ulkopuolella sijaitseviin yrityksiin. |
| --- | --- |

1.2

Osapuolten kilpailuviranomaisten toimivalta ratkaista tällaisia tapauksia perustuu niiden kilpailulainsäädännön voimassa oleviin sääntöihin, myös niissä tapauksissa, joissa kyseisiä sääntöjä sovelletaan niiden alueen ulkopuolella sijaitseviin yrityksiin.

| 1.3 | Määräysten tarkoituksena on edistää osapuolten välistä yhteistyötä ja yhteensovittamista niiden soveltaessa kilpailulainsäädäntöään, jotta vältytään siltä, että kilpailunrajoituksilla estetään tai mitätöidään ne suotuisat vaikutukset, joita Euroopan yhteisön ja Marokon välisen kaupan asteittaisesta vapauttamisesta olisi aiheuduttava. |
| --- | --- |

1.3

Määräysten tarkoituksena on edistää osapuolten välistä yhteistyötä ja yhteensovittamista niiden soveltaessa kilpailulainsäädäntöään, jotta vältytään siltä, että kilpailunrajoituksilla estetään tai mitätöidään ne suotuisat vaikutukset, joita Euroopan yhteisön ja Marokon välisen kaupan asteittaisesta vapauttamisesta olisi aiheuduttava.

2.   Määritelmät

Näissä säännöissä tarkoitetaan

| a) | ’kilpailulainsäädännöllä’






  i) | Euroopan yhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa, yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89 (1) ja niihin liittyvää yhteisön johdettua oikeutta, |
| --- | --- | --- |

a)

’kilpailulainsäädännöllä’

i)

Euroopan yhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa, yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89 (1) ja niihin liittyvää yhteisön johdettua oikeutta,

| ii) | Marokon osalta lakia nro 06/99 hinnoittelun ja kilpailun vapaudesta (2 rabii I 1421, 5.6.2000) sekä asianomaista johdettua oikeutta; |
| --- | --- |

ii)

Marokon osalta lakia nro 06/99 hinnoittelun ja kilpailun vapaudesta (2 rabii I 1421, 5.6.2000) sekä asianomaista johdettua oikeutta;

| b) | ’kilpailuviranomaisella’






  i) | yhteisön osalta Euroopan yhteisöjen komissiota sen käyttäessä sille yhteisön kilpailulainsäädännön nojalla kuuluvia toimivaltuuksia, ja |
| --- | --- | --- |

b)

’kilpailuviranomaisella’

i)

yhteisön osalta Euroopan yhteisöjen komissiota sen käyttäessä sille yhteisön kilpailulainsäädännön nojalla kuuluvia toimivaltuuksia, ja

| ii) | Marokon osalta talousasioista, yleisistä asioista ja talouden kohentamisesta vastaavaa ministeriötä; |
| --- | --- |

ii)

Marokon osalta talousasioista, yleisistä asioista ja talouden kohentamisesta vastaavaa ministeriötä;

| c) | ’täytäntöönpanotoimenpiteillä’ kaikkea kilpailulainsäädännön soveltamista, joka tapahtuu osapuolen kilpailuviranomaisen toteuttaman tutkimuksen tai menettelyn muodossa ja joka voi johtaa sakkoihin tai korjaustoimenpiteiden käyttöönottoon; |
| --- | --- |

c)

’täytäntöönpanotoimenpiteillä’ kaikkea kilpailulainsäädännön soveltamista, joka tapahtuu osapuolen kilpailuviranomaisen toteuttaman tutkimuksen tai menettelyn muodossa ja joka voi johtaa sakkoihin tai korjaustoimenpiteiden käyttöönottoon;

| d) | ’kilpailunvastaisella toiminnalla’ ja ’kilpailua rajoittavalla toiminnalla ja menettelytavalla’ kaikkea toimintaa ja kaikkia toimia, jotka eivät ole sallittuja osapuolen kilpailulainsäädännön nojalla ja jotka voivat johtaa seuraamusten määräämiseen tai korjaavien toimenpiteiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

d)

’kilpailunvastaisella toiminnalla’ ja ’kilpailua rajoittavalla toiminnalla ja menettelytavalla’ kaikkea toimintaa ja kaikkia toimia, jotka eivät ole sallittuja osapuolen kilpailulainsäädännön nojalla ja jotka voivat johtaa seuraamusten määräämiseen tai korjaavien toimenpiteiden käyttöönottoon.

II LUKU

YHTEISTYÖ JA YHTEENSOVITTAMINEN

3.   Ilmoittaminen

| 3.1 | Kummankin osapuolen kilpailuviranomainen ilmoittaa toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka se toteuttaa, jos






  a) | ilmoittava osapuoli katsoo, että ne ovat hyödyllisiä toisen osapuolen täytäntöönpanotoimenpiteiden kannalta; |
| --- | --- | --- |

3.1

Kummankin osapuolen kilpailuviranomainen ilmoittaa toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka se toteuttaa, jos

a)

ilmoittava osapuoli katsoo, että ne ovat hyödyllisiä toisen osapuolen täytäntöönpanotoimenpiteiden kannalta;

| b) | ne saattavat vaikuttaa merkittävästi toisen osapuolen keskeisiin etuihin; |
| --- | --- |

b)

ne saattavat vaikuttaa merkittävästi toisen osapuolen keskeisiin etuihin;

| c) | ne liittyvät kilpailunrajoituksiin, joilla saattaa olla suoria ja huomattavia vaikutuksia toisen osapuolen alueella; ja |
| --- | --- |

c)

ne liittyvät kilpailunrajoituksiin, joilla saattaa olla suoria ja huomattavia vaikutuksia toisen osapuolen alueella; ja

| d) | ne koskevat kilpailunvastaista toimintaa, jota harjoitetaan pääasiassa toisen osapuolen alueella; |
| --- | --- |

d)

ne koskevat kilpailunvastaista toimintaa, jota harjoitetaan pääasiassa toisen osapuolen alueella;

| e) | niillä asetetaan tiettyjä ehtoja toisen osapuolen alueella toteutettavalle toimelle tai kielletään se. |
| --- | --- |

e)

niillä asetetaan tiettyjä ehtoja toisen osapuolen alueella toteutettavalle toimelle tai kielletään se.

| 3.2 | Ilmoitus tehdään mahdollisuuksien mukaan menettelyn alkuvaiheessa edellyttäen, ettei se ole osapuolten kilpailulainsäädännön vastaista eikä vaaranna käynnissä olevaa tutkimusta; näin ilmoituksen saavalle kilpailuviranomaiselle suodaan mahdollisuus ilmaista näkökantansa asiasta. Tämä kilpailuviranomainen ottaa päätöksenteossaan asianmukaisesti huomioon saamansa lausunnot. |
| --- | --- |

3.2

Ilmoitus tehdään mahdollisuuksien mukaan menettelyn alkuvaiheessa edellyttäen, ettei se ole osapuolten kilpailulainsäädännön vastaista eikä vaaranna käynnissä olevaa tutkimusta; näin ilmoituksen saavalle kilpailuviranomaiselle suodaan mahdollisuus ilmaista näkökantansa asiasta. Tämä kilpailuviranomainen ottaa päätöksenteossaan asianmukaisesti huomioon saamansa lausunnot.

| 3.3 | Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta toisen osapuolen edut voidaan arvioida. |
| --- | --- |

3.3

Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta toisen osapuolen edut voidaan arvioida.

| 3.4 | Osapuolet sitoutuvat mahdollisuuksien mukaan antamaan edellä mainitut ilmoitukset niiden käytettävissä olevien hallinnollisten voimavarojen rajoissa. |
| --- | --- |

3.4

Osapuolet sitoutuvat mahdollisuuksien mukaan antamaan edellä mainitut ilmoitukset niiden käytettävissä olevien hallinnollisten voimavarojen rajoissa.

4.   Tietojen vaihto ja luottamuksellisuus

| 4.1 | Osapuolet vaihtavat sellaisia tietoja, jotka ovat omiaan helpottamaan niiden kilpailulainsäädännön moitteetonta soveltamista ja edistämään niiden oikeudellisten kehysten molemminpuolista tuntemusta. |
| --- | --- |

4.1

Osapuolet vaihtavat sellaisia tietoja, jotka ovat omiaan helpottamaan niiden kilpailulainsäädännön moitteetonta soveltamista ja edistämään niiden oikeudellisten kehysten molemminpuolista tuntemusta.

| 4.2 | Tietojen vaihtoon sovelletaan osapuolten lainsäädäntöön perustuvia luottamuksellisuutta koskevia normeja. Luottamuksellisia tietoja, joiden levittäminen on nimenomaisesti kielletty tai joiden levittäminen voisi vahingoittaa osapuolia, ei anneta ilman tietolähteen antamaa nimenomaista suostumusta. Kumpikin kilpailuviranomainen pitää mahdollisimman täydellisesti salassa toisen kilpailuviranomaisen sille sääntöjen nojalla luottamuksellisina toimittamat tiedot ja torjuu samalla tavoin kaikki kolmannen osapuolen pyynnöt saada näitä tietoja, jollei tällä ole tiedot toimittaneen kilpailuviranomaisen valtuutusta. |
| --- | --- |

4.2

Tietojen vaihtoon sovelletaan osapuolten lainsäädäntöön perustuvia luottamuksellisuutta koskevia normeja. Luottamuksellisia tietoja, joiden levittäminen on nimenomaisesti kielletty tai joiden levittäminen voisi vahingoittaa osapuolia, ei anneta ilman tietolähteen antamaa nimenomaista suostumusta. Kumpikin kilpailuviranomainen pitää mahdollisimman täydellisesti salassa toisen kilpailuviranomaisen sille sääntöjen nojalla luottamuksellisina toimittamat tiedot ja torjuu samalla tavoin kaikki kolmannen osapuolen pyynnöt saada näitä tietoja, jollei tällä ole tiedot toimittaneen kilpailuviranomaisen valtuutusta.

5.   Täytäntöönpanotoimenpiteiden yhteensovittaminen

| 5.1 | Kumpi tahansa kilpailuviranomainen voi ilmoittaa toiselle halukkuudestaan sovittaa yhteen täytäntöönpanotoimenpiteitä jossakin määrätyssä asiassa. Tällainen yhteensovittaminen ei estä kilpailuviranomaisia tekemästä yksipuolisia päätöksiä. |
| --- | --- |

5.1

Kumpi tahansa kilpailuviranomainen voi ilmoittaa toiselle halukkuudestaan sovittaa yhteen täytäntöönpanotoimenpiteitä jossakin määrätyssä asiassa. Tällainen yhteensovittaminen ei estä kilpailuviranomaisia tekemästä yksipuolisia päätöksiä.

| 5.2 | Yhteensovittamisen laajuutta määritellessään kilpailuviranomaiset ottavat huomioon






  a) | yhteensovittamisella mahdollisesti saavutettavat tulokset; |
| --- | --- | --- |

5.2

Yhteensovittamisen laajuutta määritellessään kilpailuviranomaiset ottavat huomioon

a)

yhteensovittamisella mahdollisesti saavutettavat tulokset;

| b) | ovatko lisätiedot tarpeen; |
| --- | --- |

b)

ovatko lisätiedot tarpeen;

| c) | kilpailuviranomaisille ja asianomaisille talouden toimijoille aiheutuvien kustannusten alenemisen; ja |
| --- | --- |

c)

kilpailuviranomaisille ja asianomaisille talouden toimijoille aiheutuvien kustannusten alenemisen; ja

| d) | niiden lainsäädännön nojalla sovellettavat määräajat. |
| --- | --- |

d)

niiden lainsäädännön nojalla sovellettavat määräajat.

6.   Neuvottelut siinä tapauksessa, että osapuolen keskeisiä etuja loukataan toisen osapuolen alueella

| 6.1 | Kumpikin osapuoli ottaa täytäntöönpanotoimenpiteitä toteuttaessaan mahdollisuuksien mukaan ja oman lainsäädäntönsä mukaisesti huomioon toisen osapuolen keskeiset edut. Jos kilpailuviranomainen katsoo, että toisen osapuolen kilpailuviranomaisen kilpailulainsäädäntönsä nojalla toteuttama täytäntöönpanotoimenpide voi vahingoittaa sen edustaman osapuolen keskeisiä etuja, se toimittaa näkökantansa asiasta toiselle kilpailuviranomaiselle tai pyytää neuvottelujen aloittamista tämän kanssa. Kilpailuviranomainen, jolle neuvottelupyyntö on osoitettu, tutustuu huolellisesti ja myötämielisesti neuvotteluja esittäneen kilpailuviranomaisen näkökantoihin sekä kaikkiin ehdotuksiin muista mahdollisista keinoista täyttää kyseisen täytäntöönpanotoimenpiteen tarpeet ja tavoitteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen kilpailulainsäädäntöönsä perustuvien toimien jatkamista tai vapautta tehdä asiassa lopullinen päätös. |
| --- | --- |

6.1

Kumpikin osapuoli ottaa täytäntöönpanotoimenpiteitä toteuttaessaan mahdollisuuksien mukaan ja oman lainsäädäntönsä mukaisesti huomioon toisen osapuolen keskeiset edut. Jos kilpailuviranomainen katsoo, että toisen osapuolen kilpailuviranomaisen kilpailulainsäädäntönsä nojalla toteuttama täytäntöönpanotoimenpide voi vahingoittaa sen edustaman osapuolen keskeisiä etuja, se toimittaa näkökantansa asiasta toiselle kilpailuviranomaiselle tai pyytää neuvottelujen aloittamista tämän kanssa. Kilpailuviranomainen, jolle neuvottelupyyntö on osoitettu, tutustuu huolellisesti ja myötämielisesti neuvotteluja esittäneen kilpailuviranomaisen näkökantoihin sekä kaikkiin ehdotuksiin muista mahdollisista keinoista täyttää kyseisen täytäntöönpanotoimenpiteen tarpeet ja tavoitteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen kilpailulainsäädäntöönsä perustuvien toimien jatkamista tai vapautta tehdä asiassa lopullinen päätös.

| 6.2 | Jos kilpailuviranomainen katsoo, että yhden tai useamman, jommankumman osapuolen alueella sijaitsevan yrityksen harjoittama kilpailunvastainen toiminta sen alkuperästä riippumatta vahingoittaa vakavasti sen edustaman osapuolen etuja, se voi pyytää neuvottelujen aloittamista toisen osapuolen kilpailuviranomaisen kanssa tunnustaen samalla, että neuvottelun aloittaminen ei rajoita sen kilpailulainsäädäntöön perustuvia toimia eikä kyseisen kilpailuviranomaisen vapautta tehdä asiassa lopullinen päätös. Kilpailuviranomainen, jolta neuvottelujen aloittamista on pyydetty, voi toteuttaa asianmukaiset korjaustoimenpiteet voimassa olevan lainsäädäntönsä puitteissa. |
| --- | --- |

6.2

Jos kilpailuviranomainen katsoo, että yhden tai useamman, jommankumman osapuolen alueella sijaitsevan yrityksen harjoittama kilpailunvastainen toiminta sen alkuperästä riippumatta vahingoittaa vakavasti sen edustaman osapuolen etuja, se voi pyytää neuvottelujen aloittamista toisen osapuolen kilpailuviranomaisen kanssa tunnustaen samalla, että neuvottelun aloittaminen ei rajoita sen kilpailulainsäädäntöön perustuvia toimia eikä kyseisen kilpailuviranomaisen vapautta tehdä asiassa lopullinen päätös. Kilpailuviranomainen, jolta neuvottelujen aloittamista on pyydetty, voi toteuttaa asianmukaiset korjaustoimenpiteet voimassa olevan lainsäädäntönsä puitteissa.

7.   Tekninen yhteistyö

| 7.1 | Osapuolet tekevät tarvittavaa teknistä yhteistyötä käytettävissään olevien voimavarojen puitteissa voidakseen hyödyntää kokemustaan ja vahvistaakseen kilpailulainsäädäntönsä ja -politiikkansa soveltamista. |
| --- | --- |

7.1

Osapuolet tekevät tarvittavaa teknistä yhteistyötä käytettävissään olevien voimavarojen puitteissa voidakseen hyödyntää kokemustaan ja vahvistaakseen kilpailulainsäädäntönsä ja -politiikkansa soveltamista.

| 7.2 | Sopimuksen täytäntöönpanon tukiohjelmassa voidaan ottaa huomioon seuraavanlaisia yhteistyötoimia:






  a) | virkamiehille suunnatut koulutustoimet käytännön kokemuksen hankkimiseksi; |
| --- | --- | --- |

7.2

Sopimuksen täytäntöönpanon tukiohjelmassa voidaan ottaa huomioon seuraavanlaisia yhteistyötoimia:

a)

virkamiehille suunnatut koulutustoimet käytännön kokemuksen hankkimiseksi;

| b) | seminaarit, erityisesti virkamiehille suunnatut; |
| --- | --- |

b)

seminaarit, erityisesti virkamiehille suunnatut;

| c) | kilpailulainsäädäntöä ja -politiikkaa koskevat selvitykset niiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

c)

kilpailulainsäädäntöä ja -politiikkaa koskevat selvitykset niiden kehittämiseksi.

8.   Yksityiskohtaiset soveltamissäännöt

Assosiaationeuvoston sopimuksen nojalla 24 päivänä helmikuuta 2003 tekemällä päätöksellä perustama sisämarkkinoita käsittelevä alakomitea seuraa ja arvioi tämän alan yhteistyötä.

9.   Sääntöjen muuttaminen ja ajantasaistaminen

Assosiaationeuvosto voi kilpailuviranomaisia kuultuaan muuttaa näitä sääntöjä.

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1).

1

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/14

---

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liittyvän, Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn lisäpöytäkirjan voimaantuloa koskeva tiedonanto

Bulgarian kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liittyvä, kymmenen uuden valtion Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehty lisäpöytäkirja, jonka neuvosto ja komissio päättivät tehdä 18 päivänä huhtikuuta 2005 (1), tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005, koska pöytäkirjan 10 artiklassa määrättyjen menettelyjen päätökseen saattamista koskevat ilmoitukset tehtiin 13 päivään kesäkuuta 2005 mennessä.

---

(1)  EUVL L 155, 17.6.2005, s. 1.

---

Komissio

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/15

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä toukokuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää SIOEN Fibres SA:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1622)

(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/467/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä suunnitelmastaan myöntää tukea Sioen Fibres SA -yritykselle (jäljempänä ’SIOEN’) investointeihin, jotka yritys aikoi tehdä teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuotantolaitokseen. Komissio pyysi Belgian viranomaisilta lisätietoja 12 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon nämä vastasivat 11 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä suunnitelmastaan myöntää tukea Sioen Fibres SA -yritykselle (jäljempänä ’SIOEN’) investointeihin, jotka yritys aikoi tehdä teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuotantolaitokseen. Komissio pyysi Belgian viranomaisilta lisätietoja 12 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon nämä vastasivat 11 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Belgialle 2 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Belgialle 2 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

| (4) | Komissio vastaanotti 8 päivänä heinäkuuta 2003 huomautuksia Belgialta. Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) esitti huomautuksia 10 päivänä heinäkuuta 2003 ja Association espagnole des producteurs de fibres chimiques (PROFIBRA) 15 päivänä heinäkuuta 2003. Huomautukset on toimitettu Belgialle, joka otti niihin kantaa 8 päivänä lokakuuta 2003. Belgian viranomaisten ja SIOEN-yrityksen edustajien kanssa pidettiin kokous 7 päivänä marraskuuta 2003. CIRFS suostui 27 päivänä marraskuuta 2003 siihen, että sen 10 päivänä heinäkuuta 2003 esittämiin huomautuksiin sisältyvistä tiedoista, jotka oli luokiteltu alun perin ehdottoman luottamuksellisiksi, osa asetettaisiin Belgian viranomaisten saataville. Tiedot lähetettiin Belgialle 1 päivänä joulukuuta 2003. Belgia esitti 19 päivänä tammikuuta 2004 niitä koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti 8 päivänä heinäkuuta 2003 huomautuksia Belgialta. Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) esitti huomautuksia 10 päivänä heinäkuuta 2003 ja Association espagnole des producteurs de fibres chimiques (PROFIBRA) 15 päivänä heinäkuuta 2003. Huomautukset on toimitettu Belgialle, joka otti niihin kantaa 8 päivänä lokakuuta 2003. Belgian viranomaisten ja SIOEN-yrityksen edustajien kanssa pidettiin kokous 7 päivänä marraskuuta 2003. CIRFS suostui 27 päivänä marraskuuta 2003 siihen, että sen 10 päivänä heinäkuuta 2003 esittämiin huomautuksiin sisältyvistä tiedoista, jotka oli luokiteltu alun perin ehdottoman luottamuksellisiksi, osa asetettaisiin Belgian viranomaisten saataville. Tiedot lähetettiin Belgialle 1 päivänä joulukuuta 2003. Belgia esitti 19 päivänä tammikuuta 2004 niitä koskevia huomautuksia.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (5) | SIOEN on synteettikuitualalla toimiva suuryritys. Sen pääomasta 99,99 prosenttia on Sioen Industries SA:n omistuksessa. Sioen Industries SA:n liikevaihto vuonna 2001 oli 226,02 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä noin 3 900 henkilöä. |
| --- | --- |

(5)

SIOEN on synteettikuitualalla toimiva suuryritys. Sen pääomasta 99,99 prosenttia on Sioen Industries SA:n omistuksessa. Sioen Industries SA:n liikevaihto vuonna 2001 oli 226,02 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä noin 3 900 henkilöä.

| (6) | SIOENin ilmoituksen mukaan tukikelpoisen investoinnin määrä oli 19,46 miljoonaa euroa toukokuun 2001 ja kesäkuun 2003 välisenä aikana. Investoinnin tarkoituksena on teollisuuskäyttöön tarkoitettujen erikoislujien polyesterifilamenttilankojen (3) tuotantokapasiteetin laajentaminen. Kyseistä lankaa käytetään päällystetyissä kankaissa, joista valmistetaan kuorma-autojen peitteitä ja kuomuja, telttakankaita sekä ilmatyynyjä. Belgian mukaan yrityksen valmistamia lankoja ei käytetä tekstiilialalla (asusteiden ja mattojen valmistukseen). Investoinnilla on tarkoitus luoda 39 uutta työpaikkaa. |
| --- | --- |

(6)

SIOENin ilmoituksen mukaan tukikelpoisen investoinnin määrä oli 19,46 miljoonaa euroa toukokuun 2001 ja kesäkuun 2003 välisenä aikana. Investoinnin tarkoituksena on teollisuuskäyttöön tarkoitettujen erikoislujien polyesterifilamenttilankojen (3) tuotantokapasiteetin laajentaminen. Kyseistä lankaa käytetään päällystetyissä kankaissa, joista valmistetaan kuorma-autojen peitteitä ja kuomuja, telttakankaita sekä ilmatyynyjä. Belgian mukaan yrityksen valmistamia lankoja ei käytetä tekstiilialalla (asusteiden ja mattojen valmistukseen). Investoinnilla on tarkoitus luoda 39 uutta työpaikkaa.

| (7) | Yrityksen vuotuinen tuotantokapasiteetti nousee investoinnin myötä vuoden 2002 yhteensä 8 500 tonnista 14 850 tonniin vuodesta 2003 alkaen (4). Belgian mukaan laitteistoja ei voida mukauttaa ongelmitta ja alhaisin kustannuksin toisenlaisten kuitujen tuotantoon. Yrityksen toteutunut vuosituotanto vuonna 2002 oli 7 650 tonnia, ja nousi 13 543 tonniin vuonna 2003. Yrityksen koko tuotanto on tarkoitettu vertikaalisesti integroituneen Sioen Industries –konsernin käyttöön. |
| --- | --- |

(7)

Yrityksen vuotuinen tuotantokapasiteetti nousee investoinnin myötä vuoden 2002 yhteensä 8 500 tonnista 14 850 tonniin vuodesta 2003 alkaen (4). Belgian mukaan laitteistoja ei voida mukauttaa ongelmitta ja alhaisin kustannuksin toisenlaisten kuitujen tuotantoon. Yrityksen toteutunut vuosituotanto vuonna 2002 oli 7 650 tonnia, ja nousi 13 543 tonniin vuonna 2003. Yrityksen koko tuotanto on tarkoitettu vertikaalisesti integroituneen Sioen Industries –konsernin käyttöön.

| (8) | Ehdotettu 2,86 miljoonan euron tuki on myönnettävä hyväksytystä tukiohjelmasta (5), joka ei kuitenkaan kata synteettikuituteollisuudelle myönnettäviä tukia. Tukihakemus jätettiin Vallonian viranomaisille 18 päivänä toukokuuta 2001. Nämä hyväksyivät sen 29 päivänä elokuuta 2002 sillä ehdolla, että myös komissio hyväksyy tuen myöntämisen. Hainaut’n alueen suuryrityksiin yhteisön säännösten nojalla (perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta) sovellettava tuen enimmäisintensiteetti on 17,5 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna. |
| --- | --- |

(8)

Ehdotettu 2,86 miljoonan euron tuki on myönnettävä hyväksytystä tukiohjelmasta (5), joka ei kuitenkaan kata synteettikuituteollisuudelle myönnettäviä tukia. Tukihakemus jätettiin Vallonian viranomaisille 18 päivänä toukokuuta 2001. Nämä hyväksyivät sen 29 päivänä elokuuta 2002 sillä ehdolla, että myös komissio hyväksyy tuen myöntämisen. Hainaut’n alueen suuryrityksiin yhteisön säännösten nojalla (perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta) sovellettava tuen enimmäisintensiteetti on 17,5 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna.

| (9) | Markkinatilanne ja tuen kohteena olevan investoinnin vaikutus tuotantokapasiteettiin aiheuttivat sen, että komissio esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, oliko tuki synteettikuituteollisuudelle myönnettäviä tukia koskevassa säännöstössä (6) (jäljempänä ’säännöstö’) tuen yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetettujen perusteiden mukaista. |
| --- | --- |

(9)

Markkinatilanne ja tuen kohteena olevan investoinnin vaikutus tuotantokapasiteettiin aiheuttivat sen, että komissio esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, oliko tuki synteettikuituteollisuudelle myönnettäviä tukia koskevassa säännöstössä (6) (jäljempänä ’säännöstö’) tuen yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetettujen perusteiden mukaista.

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (10) | CIRFS:n huomautukset esitellään lyhyesti seuraavassa. |
| --- | --- |

(10)

CIRFS:n huomautukset esitellään lyhyesti seuraavassa.

| (11) | CIRFS huomauttaa, että synteettikuituteollisuus on erityisen herkkä valtiontuista aiheutuville kilpailun vääristymille. Jos tällä alalla, jolle myös teollisuuskäyttöön tarkoitettujen erikoislujien polyesterifilamenttilankojen tuotanto kuuluu, myönnettäviin valtiontukiin ei kohdisteta erittäin tiukkaa valvontaa, tuet voivat vaikuttaa kaupan edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(11)

CIRFS huomauttaa, että synteettikuituteollisuus on erityisen herkkä valtiontuista aiheutuville kilpailun vääristymille. Jos tällä alalla, jolle myös teollisuuskäyttöön tarkoitettujen erikoislujien polyesterifilamenttilankojen tuotanto kuuluu, myönnettäviin valtiontukiin ei kohdisteta erittäin tiukkaa valvontaa, tuet voivat vaikuttaa kaupan edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (12) | Tarkasteltaessa kysymystä siitä, onko alalla rakenteellista tarjonnan vajausta, CIRFS toteaa, ettei Belgian viranomaisten laskelmista saada näyttöä tällaisesta vajauksesta, jos lähtökohdaksi otetaan vuotuiset keskiarvot ilmoitusta edeltävältä kahden vuoden jaksolta. Tämä olettamus on sopusoinnussa CIRFS:n toimittamien luottamuksellisten tietojen kanssa. Tiedot perustuvat sen jäsenten lausuntoihin ja muista kuin jäsenistä laadittuihin arvioihin. Kyseisten tietojen mukaan kapasiteetin käyttöaste kyseisellä alalla yhteisössä oli 91,45 prosenttia vuonna 2000, 88,06 prosenttia vuonna 2001 ja 88,23 prosenttia vuonna 2002. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltaessa kysymystä siitä, onko alalla rakenteellista tarjonnan vajausta, CIRFS toteaa, ettei Belgian viranomaisten laskelmista saada näyttöä tällaisesta vajauksesta, jos lähtökohdaksi otetaan vuotuiset keskiarvot ilmoitusta edeltävältä kahden vuoden jaksolta. Tämä olettamus on sopusoinnussa CIRFS:n toimittamien luottamuksellisten tietojen kanssa. Tiedot perustuvat sen jäsenten lausuntoihin ja muista kuin jäsenistä laadittuihin arvioihin. Kyseisten tietojen mukaan kapasiteetin käyttöaste kyseisellä alalla yhteisössä oli 91,45 prosenttia vuonna 2000, 88,06 prosenttia vuonna 2001 ja 88,23 prosenttia vuonna 2002.

| (13) | Tukien vaikutuksesta markkinoihin CIRFS toteaa, että sekä SIOENin itsensä että koko alan tuotantokapasiteetti kasvaa huomattavasti tuen kohteena olevan SIOENin investoinnin myötä. CIRFS:n mukaan sen jäseniin kuuluvista tuottajista yksikään ei yllä tällä hetkellä tyydyttävään pääoman tuottoasteeseen ja myyntimääriin. Valtiontuilla olisi sen vuoksi erityisen haitallinen vaikutus tuottajien kilpailuasemaan. CIRFS huomauttaa lisäksi, että eräs SIOENin kanssa kilpaileva tuottaja on juuri onnistunut palauttamaan toimintansa tuottavaksi akordimenettelyn jälkeen, ja valtiontukien myöntämisellä kyseisen yrityksen kanssa kilpailevalle yritykselle voi olla erittäin kielteinen vaikutus yrityksen saneeraussuunnitelmaan. Jotkin yhteisön tuottajat ovat investoineet tähän toimintaan viiden viime vuoden aikana arviolta 59 miljoonaa euroa saamatta investointitukia, vaikka osa kyseisistä tuottajista on sijoittautunut tukialueille. CIRFS:n mukaan on lisäksi odotettavissa, että markkinoilla on edelleen tiukkaa kilpailua ja tuottomarginaalit pysyvät pieninä vielä useita vuosia paitsi yhteisön tuottajien välisen tiukan kilpailun vuoksi myös polkumyynnillä tuotujen tuotteiden vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(13)

Tukien vaikutuksesta markkinoihin CIRFS toteaa, että sekä SIOENin itsensä että koko alan tuotantokapasiteetti kasvaa huomattavasti tuen kohteena olevan SIOENin investoinnin myötä. CIRFS:n mukaan sen jäseniin kuuluvista tuottajista yksikään ei yllä tällä hetkellä tyydyttävään pääoman tuottoasteeseen ja myyntimääriin. Valtiontuilla olisi sen vuoksi erityisen haitallinen vaikutus tuottajien kilpailuasemaan. CIRFS huomauttaa lisäksi, että eräs SIOENin kanssa kilpaileva tuottaja on juuri onnistunut palauttamaan toimintansa tuottavaksi akordimenettelyn jälkeen, ja valtiontukien myöntämisellä kyseisen yrityksen kanssa kilpailevalle yritykselle voi olla erittäin kielteinen vaikutus yrityksen saneeraussuunnitelmaan. Jotkin yhteisön tuottajat ovat investoineet tähän toimintaan viiden viime vuoden aikana arviolta 59 miljoonaa euroa saamatta investointitukia, vaikka osa kyseisistä tuottajista on sijoittautunut tukialueille. CIRFS:n mukaan on lisäksi odotettavissa, että markkinoilla on edelleen tiukkaa kilpailua ja tuottomarginaalit pysyvät pieninä vielä useita vuosia paitsi yhteisön tuottajien välisen tiukan kilpailun vuoksi myös polkumyynnillä tuotujen tuotteiden vaikutuksesta.

| (14) | PROFIBRAn huomautukset esitetään lyhyesti seuraavassa. |
| --- | --- |

(14)

PROFIBRAn huomautukset esitetään lyhyesti seuraavassa.

| (15) | PROFIBRA ilmaisi 15 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huolestuneisuutensa SIOENin hyväksi myönnetystä tuesta. PROFIBRA katsoo, ettei SIOENin tukihakemusta voida hyväksyä minkään seikkojen perusteella. PROFIBRA toteaa, että SIOENin tavoitteleman kapasiteetin lisäyksen osuus sen nykyisestä kapasiteetista on 74,4 prosenttia ja Euroopan kokonaiskapasiteetista 3,5 prosenttia. Nykyisessä työllisyystilanteessa, maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä ja Euroopassa vallitsevissa rajoituksettoman markkinoillepääsyn oloissa tukihakemusta ei voida perustella millään yrittäjyyteen tai talouteen liittyvillä loogisilla syillä. PROFIBRA kiistää myös tarjonnan vajausta koskevan väitteen vedoten siihen, että kapasiteetin käyttöaste oli 86,7 prosenttia vuonna 2000 ja 89,5 prosenttia vuonna 2001. PROFIBRA ottaa kirjeessään esille myös tuonnin huomattavan kasvun ja toteaa, että jos kyseisellä alalla toimiva yritys ei saavuta vähintään 85–90 prosentin käyttöastetta, sen toiminta on mitä todennäköisimmin tappiollista. |
| --- | --- |

(15)

PROFIBRA ilmaisi 15 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huolestuneisuutensa SIOENin hyväksi myönnetystä tuesta. PROFIBRA katsoo, ettei SIOENin tukihakemusta voida hyväksyä minkään seikkojen perusteella. PROFIBRA toteaa, että SIOENin tavoitteleman kapasiteetin lisäyksen osuus sen nykyisestä kapasiteetista on 74,4 prosenttia ja Euroopan kokonaiskapasiteetista 3,5 prosenttia. Nykyisessä työllisyystilanteessa, maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä ja Euroopassa vallitsevissa rajoituksettoman markkinoillepääsyn oloissa tukihakemusta ei voida perustella millään yrittäjyyteen tai talouteen liittyvillä loogisilla syillä. PROFIBRA kiistää myös tarjonnan vajausta koskevan väitteen vedoten siihen, että kapasiteetin käyttöaste oli 86,7 prosenttia vuonna 2000 ja 89,5 prosenttia vuonna 2001. PROFIBRA ottaa kirjeessään esille myös tuonnin huomattavan kasvun ja toteaa, että jos kyseisellä alalla toimiva yritys ei saavuta vähintään 85–90 prosentin käyttöastetta, sen toiminta on mitä todennäköisimmin tappiollista.

IV   BELGIAN HUOMAUTUKSET

| (16) | Huomautukset, jotka Belgia esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetyistä epäilyistä ja kolmansien esittämistä huomautuksista, esitellään seuraavassa yhteenvedossa. |
| --- | --- |

(16)

Huomautukset, jotka Belgia esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetyistä epäilyistä ja kolmansien esittämistä huomautuksista, esitellään seuraavassa yhteenvedossa.

| (17) | Belgia huomauttaa, että CIRFS ja PROFIBRA ovat teollisuuskäyttöön tarkoitettujen erikoislujien polyesterifilamenttilankojen suurimpia tuottajia edustavia ammattijärjestöjä eikä SIOEN ole niistä kummankaan jäsen. Belgia epäilee kyseisten ammattijärjestöjen huomautusten puolueettomuutta. Se katsoo huomautusten olevan perusteettomia, epätäsmällisiä ja epämääräisiä. Belgia pyytää komissiota suhtautumaan kyseisiin huomautuksiin varauksella erityisesti siksi, että kyseisistä markkinoista ei ole saatavilla virallisia tilastotietoja. |
| --- | --- |

(17)

Belgia huomauttaa, että CIRFS ja PROFIBRA ovat teollisuuskäyttöön tarkoitettujen erikoislujien polyesterifilamenttilankojen suurimpia tuottajia edustavia ammattijärjestöjä eikä SIOEN ole niistä kummankaan jäsen. Belgia epäilee kyseisten ammattijärjestöjen huomautusten puolueettomuutta. Se katsoo huomautusten olevan perusteettomia, epätäsmällisiä ja epämääräisiä. Belgia pyytää komissiota suhtautumaan kyseisiin huomautuksiin varauksella erityisesti siksi, että kyseisistä markkinoista ei ole saatavilla virallisia tilastotietoja.

| (18) | Tarjonnan rakenteellisen vajauksen osalta Belgia huomauttaa, ettei erikoislujista polyesterifilamenttilangoista ole myöskään saatavilla virallisia tilastotietoja. SIOEN on koonnut markkinoiden suurimmilta tuottajilta tietoja tuotantokapasiteetista ja kulutuksesta laatiakseen mahdollisimman osuvan arvion kapasiteetin käyttöasteesta. Belgia arvioi näiden jo ennen tämän asian käsittelyn alkamista toimitettujen tietojen perusteella erikoislujien polyesterifilamenttilankojen tuotantokapasiteetin käyttöasteeksi yli 90 prosenttia. Belgian viranomaiset päättelevät, että alalla oli vuosina 2000–2002 rakenteellista tarjonnan vajausta. Monet asiantuntijat vahvistavat tämän päätelmän. |
| --- | --- |

(18)

Tarjonnan rakenteellisen vajauksen osalta Belgia huomauttaa, ettei erikoislujista polyesterifilamenttilangoista ole myöskään saatavilla virallisia tilastotietoja. SIOEN on koonnut markkinoiden suurimmilta tuottajilta tietoja tuotantokapasiteetista ja kulutuksesta laatiakseen mahdollisimman osuvan arvion kapasiteetin käyttöasteesta. Belgia arvioi näiden jo ennen tämän asian käsittelyn alkamista toimitettujen tietojen perusteella erikoislujien polyesterifilamenttilankojen tuotantokapasiteetin käyttöasteeksi yli 90 prosenttia. Belgian viranomaiset päättelevät, että alalla oli vuosina 2000–2002 rakenteellista tarjonnan vajausta. Monet asiantuntijat vahvistavat tämän päätelmän.

| (19) | SIOENin mukaan sen tuottamista langoista saadaan erittäin suuri lisäarvo. Lisäksi hintataso kyseisillä markkinoilla on ollut suhteellisen vakaa vuodesta 1999. Yritys kiistää myös CIRFS:n väitteet, joiden mukaan tuottomarginaaleihin kyseisellä alalla kohdistuu voimakasta painetta. SIOENin mukaan CIRFS:n jäsenet toimivat erikoislujien polyesterifilamenttilankojen markkinoita heikommin tuottavilla markkinoilla ja SIOENin saavuttamat hyvät tulokset ovat seurausta sen mittavasta T&K-toiminnasta, jonka painopistealueena on tuotteiden laadun jatkuva parantaminen, ja toimimisesta erittäin tuottavilla markkinasegmenteillä. |
| --- | --- |

(19)

SIOENin mukaan sen tuottamista langoista saadaan erittäin suuri lisäarvo. Lisäksi hintataso kyseisillä markkinoilla on ollut suhteellisen vakaa vuodesta 1999. Yritys kiistää myös CIRFS:n väitteet, joiden mukaan tuottomarginaaleihin kyseisellä alalla kohdistuu voimakasta painetta. SIOENin mukaan CIRFS:n jäsenet toimivat erikoislujien polyesterifilamenttilankojen markkinoita heikommin tuottavilla markkinoilla ja SIOENin saavuttamat hyvät tulokset ovat seurausta sen mittavasta T&K-toiminnasta, jonka painopistealueena on tuotteiden laadun jatkuva parantaminen, ja toimimisesta erittäin tuottavilla markkinasegmenteillä.

| (20) | Belgia katsoo, että SIOENin tuotantokapasiteetin lisäys noudattaa säännöstöä. Määrittääkseen, onko kapasiteetin muutos merkittävä, komission olisi kyseisen säännöstön mukaan otettava huomioon monia eri seikkoja. |
| --- | --- |

(20)

Belgia katsoo, että SIOENin tuotantokapasiteetin lisäys noudattaa säännöstöä. Määrittääkseen, onko kapasiteetin muutos merkittävä, komission olisi kyseisen säännöstön mukaan otettava huomioon monia eri seikkoja.

| (21) | Belgia toteaa, että SIOENin tuotantokapasiteetin lisäyksen myötä syntyvä lisätuotanto käytetään kokonaisuudessaan konsernin sisällä. SIOENin tuotanto ei vaikuta missään määrin hintoihin eikä erikoislujien polyesterifilamenttilankojen muiden tuottajien tuottomarginaaleihin. |
| --- | --- |

(21)

Belgia toteaa, että SIOENin tuotantokapasiteetin lisäyksen myötä syntyvä lisätuotanto käytetään kokonaisuudessaan konsernin sisällä. SIOENin tuotanto ei vaikuta missään määrin hintoihin eikä erikoislujien polyesterifilamenttilankojen muiden tuottajien tuottomarginaaleihin.

| (22) | Tuki on tarkoitus myöntää huipputeknologiaa koskevaan investointihankkeeseen, jonka ansiosta SIOEN voi toimittaa konsernin sisällä ominaisuuksiltaan erityisen poikkeuksellista tuotetta. Tätä konsernin sisällä kehitettyä, jatkuvan kehitystyön kohteena olevaa polyesterilankaa ei ole saatavilla markkinoilla. SIOENin kapasiteetin lisäystä voidaan sen vuoksi perustella sen vertikaalisella integroitumisella ja sillä, että kyseinen tuotanto käytetään kokonaisuudessaan SIOENin emokonsernin sisällä. |
| --- | --- |

(22)

Tuki on tarkoitus myöntää huipputeknologiaa koskevaan investointihankkeeseen, jonka ansiosta SIOEN voi toimittaa konsernin sisällä ominaisuuksiltaan erityisen poikkeuksellista tuotetta. Tätä konsernin sisällä kehitettyä, jatkuvan kehitystyön kohteena olevaa polyesterilankaa ei ole saatavilla markkinoilla. SIOENin kapasiteetin lisäystä voidaan sen vuoksi perustella sen vertikaalisella integroitumisella ja sillä, että kyseinen tuotanto käytetään kokonaisuudessaan SIOENin emokonsernin sisällä.

| (23) | Belgia korostaa, että 3,5 prosentin kapasiteetin lisäystä ei voida pitää huomattavana suhteessa Euroopan markkinoihin. Kyse on alle 5 prosentin lisäyksestä, jota komissio ei katsonut huomattavaksi vuonna 1999 tekemässään SIOEN-yritystä koskevassa päätöksessä (7). Jos komissio päättäisi tarkasteltavana olevassa tapauksessa arvioida kapasiteetin lisäystä yrityksen tasolla eikä suhteessa Euroopan markkinoihin, sen toiminta olisi ristiriidassa vuonna 1999 tehdyn päätöksen kanssa. |
| --- | --- |

(23)

Belgia korostaa, että 3,5 prosentin kapasiteetin lisäystä ei voida pitää huomattavana suhteessa Euroopan markkinoihin. Kyse on alle 5 prosentin lisäyksestä, jota komissio ei katsonut huomattavaksi vuonna 1999 tekemässään SIOEN-yritystä koskevassa päätöksessä (7). Jos komissio päättäisi tarkasteltavana olevassa tapauksessa arvioida kapasiteetin lisäystä yrityksen tasolla eikä suhteessa Euroopan markkinoihin, sen toiminta olisi ristiriidassa vuonna 1999 tehdyn päätöksen kanssa.

| (24) | Belgia korostaa myös, että kapasiteetin lisäyksen tarkastelu yrityksen tasolla syrjisi pientuottajia, sillä kapasiteetin lisäys johtaa suhteellisesti alhaisempaan kasvuasteeseen suuryrityksessä, jonka tuotantokapasiteetti on jo valmiiksi suuri. |
| --- | --- |

(24)

Belgia korostaa myös, että kapasiteetin lisäyksen tarkastelu yrityksen tasolla syrjisi pientuottajia, sillä kapasiteetin lisäys johtaa suhteellisesti alhaisempaan kasvuasteeseen suuryrityksessä, jonka tuotantokapasiteetti on jo valmiiksi suuri.

V   ARVIOINTI TUESTA

1.   Onko kyse valtiontuesta?

| (25) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei perustamissopimuksessa toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(25)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei perustamissopimuksessa toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (26) | Tuki, jonka Belgia aikoo myöntää SIOENin hyväksi, koostuu valtion varoin rahoitettavasta avustuksesta. Yritys saa tuen ansiosta mahdollisuuden toteuttaa investoinnin joutumatta maksamaan kaikkia investointikustannuksia. SIOEN toimii alalla, jolla käydään vilkasta kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailuolosuhteet ovat vaikeat, mistä on osoituksena 31 päivään joulukuuta 2002 voimassa ollut alakohtainen säännöstö (8). SIOENin hyväksi suunniteltu tuki on sen vuoksi katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. |
| --- | --- |

(26)

Tuki, jonka Belgia aikoo myöntää SIOENin hyväksi, koostuu valtion varoin rahoitettavasta avustuksesta. Yritys saa tuen ansiosta mahdollisuuden toteuttaa investoinnin joutumatta maksamaan kaikkia investointikustannuksia. SIOEN toimii alalla, jolla käydään vilkasta kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailuolosuhteet ovat vaikeat, mistä on osoituksena 31 päivään joulukuuta 2002 voimassa ollut alakohtainen säännöstö (8). SIOENin hyväksi suunniteltu tuki on sen vuoksi katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi.

2.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (27) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa on luettelo tukimuodoista, jotka ovat perustamissopimuksen mukaisia. Suunnitellun tuen luonteen ja tarkoituksen sekä yrityksen maantieteellisen sijaintipaikan vuoksi kyseisen kohdan a, b ja c alakohtaa ei voida soveltaa tähän tukihankkeeseen. Kyseisen artiklan 3 kohdassa määritellään tuet, joiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Komissio toteaa, että hanke koskee Mouscronissa sijaitsevaa Blanc Ballot’n aluetta (Hainaut’n alue), joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue. Suuryrityksille myönnettävien tukien enimmäisintensiteetti kyseisellä alueella on 17,5 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna. Belgia aikoo hyväksyä tuki-intensiteetin, joka on 50 prosenttia aluetukiin sovellettavasta enimmäisintensiteetistä. |
| --- | --- |

(27)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa on luettelo tukimuodoista, jotka ovat perustamissopimuksen mukaisia. Suunnitellun tuen luonteen ja tarkoituksen sekä yrityksen maantieteellisen sijaintipaikan vuoksi kyseisen kohdan a, b ja c alakohtaa ei voida soveltaa tähän tukihankkeeseen. Kyseisen artiklan 3 kohdassa määritellään tuet, joiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Komissio toteaa, että hanke koskee Mouscronissa sijaitsevaa Blanc Ballot’n aluetta (Hainaut’n alue), joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue. Suuryrityksille myönnettävien tukien enimmäisintensiteetti kyseisellä alueella on 17,5 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna. Belgia aikoo hyväksyä tuki-intensiteetin, joka on 50 prosenttia aluetukiin sovellettavasta enimmäisintensiteetistä.

| (28) | Tukien myöntämiseen synteettikuitujen tuottajille sovellettavista edellytyksistä on vuodesta 1977 säädetty säännöstössä, jonka nimikettä ja soveltamisalaa on muutettu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 1996 (9). Säännöstön voimassaolo päättyi 1 päivänä tammikuuta 2003, jonka jälkeen synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea ei voida enää hyväksyä (10). Komission tiedonannon ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (11) 39 kohdan viimeisessä virkkeessä todetaan kuitenkin, että ”ilmoitukset, jotka on kirjattu komissiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2003 [...] synteettikuitualalle, tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan”. Koska tarkasteltavana olevasta tuesta on ilmoitettu 20 päivänä joulukuuta 2002, se on arvioitava mainitun säännöstön mukaan. |
| --- | --- |

(28)

Tukien myöntämiseen synteettikuitujen tuottajille sovellettavista edellytyksistä on vuodesta 1977 säädetty säännöstössä, jonka nimikettä ja soveltamisalaa on muutettu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 1996 (9). Säännöstön voimassaolo päättyi 1 päivänä tammikuuta 2003, jonka jälkeen synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea ei voida enää hyväksyä (10). Komission tiedonannon ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (11) 39 kohdan viimeisessä virkkeessä todetaan kuitenkin, että ”ilmoitukset, jotka on kirjattu komissiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2003 [...] synteettikuitualalle, tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan”. Koska tarkasteltavana olevasta tuesta on ilmoitettu 20 päivänä joulukuuta 2002, se on arvioitava mainitun säännöstön mukaan.

| (29) | Riippumatta tuen muodosta tai siitä, onko komissio hyväksynyt kyseisen tukiohjelman, säännöstössä kehotetaan ilmoittamaan komissiolle kaikista ehdotuksista myöntää synteettikuitujen tuottajille tukia, jotka eivät vastaa vähämerkityksistä tukea koskevia perusteita ja jotka katsotaan suoraksi tueksi seuraaville toimille:






  — | polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen suulakepuristuksella ja/tai teksturoinnilla niiden loppukäytöstä riippumatta, |
| --- | --- | --- |

(29)

Riippumatta tuen muodosta tai siitä, onko komissio hyväksynyt kyseisen tukiohjelman, säännöstössä kehotetaan ilmoittamaan komissiolle kaikista ehdotuksista myöntää synteettikuitujen tuottajille tukia, jotka eivät vastaa vähämerkityksistä tukea koskevia perusteita ja jotka katsotaan suoraksi tueksi seuraaville toimille:

—

polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen suulakepuristuksella ja/tai teksturoinnilla niiden loppukäytöstä riippumatta,

| — | polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa integroitu suulakepuristuksessa käytettyjen koneiden osalta, |
| --- | --- |

—

polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa integroitu suulakepuristuksessa käytettyjen koneiden osalta,

| — | mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan konserniin kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristus-/teksturointikapasiteettiin ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu kyseiseen kapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta. |
| --- | --- |

—

mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan konserniin kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristus-/teksturointikapasiteettiin ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu kyseiseen kapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta.

| (30) | Suunnitellulla tuella on tarkoitus tukea säännöstön soveltamisalaan kuuluvien synteettikuitujen tuotantoa eli suulakepuristuksella valmistetun, teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterilangan uuden tuotantokapasiteetin asentamista. Tuesta on annettu ilmoitus komissiolle. |
| --- | --- |

(30)

Suunnitellulla tuella on tarkoitus tukea säännöstön soveltamisalaan kuuluvien synteettikuitujen tuotantoa eli suulakepuristuksella valmistetun, teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterilangan uuden tuotantokapasiteetin asentamista. Tuesta on annettu ilmoitus komissiolle.

| (31) | Säännöstössä ilmoitetaan perusteet, joita komissio soveltaa tutkiessaan valvonnan piiriin kuuluvia hankkeita. Säännöstössä todetaan erityisesti, että suunniteltujen tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava pääasiassa arvioimalla niiden vaikutusta merkityksellisiin tuotemarkkinoihin eli niihin kuitu- tai lankamarkkinoihin, joilla harjoitettavaa tuotantoa kyseisillä tuilla aiotaan tukea. Säännöstön mukaan suuryrityksille eli muille kuin pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävät investointituet voidaan hyväksyä 50 prosentin enimmäisintensiteettiin asti vain siinä tapauksessa, että alan tuotantokapasiteetti vähenee huomattavasti tuen myötä tai kyseisille tuotemarkkinoille on ominaista tarjonnan rakenteellinen vajaus eikä alan kapasiteetti lisäänny merkittävästi tuen vaikutuksesta. SIOEN on suuryritys, sillä sen emokonsernin henkilöstömäärä on yli 250 ja liikevaihto yli 40 miljoonaa euroa (12). |
| --- | --- |

(31)

Säännöstössä ilmoitetaan perusteet, joita komissio soveltaa tutkiessaan valvonnan piiriin kuuluvia hankkeita. Säännöstössä todetaan erityisesti, että suunniteltujen tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava pääasiassa arvioimalla niiden vaikutusta merkityksellisiin tuotemarkkinoihin eli niihin kuitu- tai lankamarkkinoihin, joilla harjoitettavaa tuotantoa kyseisillä tuilla aiotaan tukea. Säännöstön mukaan suuryrityksille eli muille kuin pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävät investointituet voidaan hyväksyä 50 prosentin enimmäisintensiteettiin asti vain siinä tapauksessa, että alan tuotantokapasiteetti vähenee huomattavasti tuen myötä tai kyseisille tuotemarkkinoille on ominaista tarjonnan rakenteellinen vajaus eikä alan kapasiteetti lisäänny merkittävästi tuen vaikutuksesta. SIOEN on suuryritys, sillä sen emokonsernin henkilöstömäärä on yli 250 ja liikevaihto yli 40 miljoonaa euroa (12).

| (32) | Komissio katsoo, että kapasiteetin lisäystä on arvioitava yrityksen tasolla. Tukea saavaan hankkeeseen liittyvien kapasiteettimuutosten arvioinnissa onkin vertailtava tuensaajan kapasiteettia ennen tuen myöntämistä ja sen jälkeen (lisäämällä kapasiteettiin hankkeesta johtuva kapasiteetin lisäys ja vähentämällä siitä käytöstä poistettu kapasiteetti). |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoo, että kapasiteetin lisäystä on arvioitava yrityksen tasolla. Tukea saavaan hankkeeseen liittyvien kapasiteettimuutosten arvioinnissa onkin vertailtava tuensaajan kapasiteettia ennen tuen myöntämistä ja sen jälkeen (lisäämällä kapasiteettiin hankkeesta johtuva kapasiteetin lisäys ja vähentämällä siitä käytöstä poistettu kapasiteetti).

| (33) | Belgia viittasi huomautuksissaan 28 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn komission päätökseen (13), jossa komissio ei vastustanut SIOENin hyväksi myönnettyä tukea. Belgian mukaan kyseisessä tapauksessa SIOENin kapasiteetin lisäystä arvioitiin suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin eikä todettua 5 prosentin lisäystä katsottu merkittäväksi. Komissio katsoo kuitenkin, että silloinen tilanne oli täysin poikkeuksellinen ja eroaa nyt käsiteltävästä tilanteesta siinä, että tuolloin yrityksellä ei ollut ennen investointia lainkaan suulakepuristuskapasiteettia. Uuden kapasiteetin arvioiminen suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin oli tuolloin perusteltua siksi, että SIOEN oli markkinoille tullut uusi yritys, jolla ei ollut lainkaan kyseisen tuotteen tuotantoon tarvittavaa kapasiteettia. Jos komissio olisi arvioinut tuotantokapasiteetin yrityksen tasolla, kaikki uuden tulokkaan käyttöön ottama uusi kapasiteetti olisi määritelmän mukaan johtanut huomattavaan kapasiteetin lisäykseen. Kyseinen lähestymistapa olisi syrjinyt markkinoille tulevia uusia yrityksiä. SIOEN on nykyisin vakiintunut tuottaja, jolla on jo valmiiksi tuotantokapasiteettia. Komission vakiintuneesta käytännöstä poikkeamiseen ei sen vuoksi ole nyt mitään syytä, ja tuotantokapasiteetin arviointi on sen mukaisesti toteutettava yrityksen tasolla. |
| --- | --- |

(33)

Belgia viittasi huomautuksissaan 28 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn komission päätökseen (13), jossa komissio ei vastustanut SIOENin hyväksi myönnettyä tukea. Belgian mukaan kyseisessä tapauksessa SIOENin kapasiteetin lisäystä arvioitiin suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin eikä todettua 5 prosentin lisäystä katsottu merkittäväksi. Komissio katsoo kuitenkin, että silloinen tilanne oli täysin poikkeuksellinen ja eroaa nyt käsiteltävästä tilanteesta siinä, että tuolloin yrityksellä ei ollut ennen investointia lainkaan suulakepuristuskapasiteettia. Uuden kapasiteetin arvioiminen suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin oli tuolloin perusteltua siksi, että SIOEN oli markkinoille tullut uusi yritys, jolla ei ollut lainkaan kyseisen tuotteen tuotantoon tarvittavaa kapasiteettia. Jos komissio olisi arvioinut tuotantokapasiteetin yrityksen tasolla, kaikki uuden tulokkaan käyttöön ottama uusi kapasiteetti olisi määritelmän mukaan johtanut huomattavaan kapasiteetin lisäykseen. Kyseinen lähestymistapa olisi syrjinyt markkinoille tulevia uusia yrityksiä. SIOEN on nykyisin vakiintunut tuottaja, jolla on jo valmiiksi tuotantokapasiteettia. Komission vakiintuneesta käytännöstä poikkeamiseen ei sen vuoksi ole nyt mitään syytä, ja tuotantokapasiteetin arviointi on sen mukaisesti toteutettava yrityksen tasolla.

| (34) | Belgian väitteestä, jonka mukaan kapasiteetin lisäystä rakenteellisen tarjonnan vajauksen tilanteessa olisi arvioitava suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin, komissio toteaa, että kapasiteettia koskevia toimenpiteitä ei jaotella säännöstössä sen mukaan, onko markkinoilla rakenteellista tarjonnan vajausta vai ei. Säännöstössä asetetaan joustavampia ehtoja rakenteellisen tarjonnan vajauksen varalta, sillä siinä ei vaadita, että suuryrityksille myönnettävän tuen on johdettava ”kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen” vaan että tuki ei saa johtaa ”kapasiteetin huomattavaan kasvuun”. Säännöstössä ei kuitenkaan määrätä, että rakenteellisen tarjonnan vajauksen tilanteessa kapasiteetin kasvua ei tulisi mitata yrityksen tasolla vaan suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin. Onkin pääteltävä, että tuki ei missään tapauksessa saa johtaa kapasiteetin huomattavaan lisäykseen. Sillä, onko markkinoilla rakenteellista tarjonnan vajausta vai ei, ei ole vaikutusta tähän päätelmään. |
| --- | --- |

(34)

Belgian väitteestä, jonka mukaan kapasiteetin lisäystä rakenteellisen tarjonnan vajauksen tilanteessa olisi arvioitava suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin, komissio toteaa, että kapasiteettia koskevia toimenpiteitä ei jaotella säännöstössä sen mukaan, onko markkinoilla rakenteellista tarjonnan vajausta vai ei. Säännöstössä asetetaan joustavampia ehtoja rakenteellisen tarjonnan vajauksen varalta, sillä siinä ei vaadita, että suuryrityksille myönnettävän tuen on johdettava ”kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen” vaan että tuki ei saa johtaa ”kapasiteetin huomattavaan kasvuun”. Säännöstössä ei kuitenkaan määrätä, että rakenteellisen tarjonnan vajauksen tilanteessa kapasiteetin kasvua ei tulisi mitata yrityksen tasolla vaan suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin. Onkin pääteltävä, että tuki ei missään tapauksessa saa johtaa kapasiteetin huomattavaan lisäykseen. Sillä, onko markkinoilla rakenteellista tarjonnan vajausta vai ei, ei ole vaikutusta tähän päätelmään.

| (35) | Belgia ilmoitti komissiolle menettelyn aloittamisen jälkeen koneiden valmistajalta saamiensa asiakirjojen perusteella, että erikoiskoneita ei voida mukauttaa ongelmitta erityyppisten kuitujen tuotantoon. Komissio hyväksyi tällä perusteella kapasiteetin mittaamisessa käytetyn menetelmän. Belgian mukaan yrityksen vuotuinen teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuotantokapasiteetti nousee investoinnin myötä vuoden 2002 yhteensä 8 500 tonnista 14 850 tonniin vuodesta 2003 alkaen (jos keskimääräinen desitex-arvo on 1 100 dtex), mikä merkitsee yrityksen tasolla kapasiteetin huomattavaa, noin 75 prosentin lisäystä. |
| --- | --- |

(35)

Belgia ilmoitti komissiolle menettelyn aloittamisen jälkeen koneiden valmistajalta saamiensa asiakirjojen perusteella, että erikoiskoneita ei voida mukauttaa ongelmitta erityyppisten kuitujen tuotantoon. Komissio hyväksyi tällä perusteella kapasiteetin mittaamisessa käytetyn menetelmän. Belgian mukaan yrityksen vuotuinen teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuotantokapasiteetti nousee investoinnin myötä vuoden 2002 yhteensä 8 500 tonnista 14 850 tonniin vuodesta 2003 alkaen (jos keskimääräinen desitex-arvo on 1 100 dtex), mikä merkitsee yrityksen tasolla kapasiteetin huomattavaa, noin 75 prosentin lisäystä.

| (36) | Koska SIOENin kapasiteetti kasvaa huomattavasti, komissio katsoo, ettei tarkasteltavana olevassa tapauksessa ole tarpeen tehdä päätelmiä siitä, onko markkinoilla rakenteellista vajausta. |
| --- | --- |

(36)

Koska SIOENin kapasiteetti kasvaa huomattavasti, komissio katsoo, ettei tarkasteltavana olevassa tapauksessa ole tarpeen tehdä päätelmiä siitä, onko markkinoilla rakenteellista vajausta.

| (37) | Komissio ei hyväksy SIOENin väitettä, että koska kapasiteetin lisäyksestä syntyvä tuotanto käytetään kokonaisuudessaan konsernin sisällä, se ei vaikuta lainkaan hintoihin eikä muiden teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuottajien tuottomarginaaleihin. Vaikka koko lisätuotanto käytettäisiin vertikaalisesti integroituneen SIOEN-konsernin sisällä, on silti mahdollista, kuten asianomaisten kolmansien huomautuksissa korostetaan, että myös ulkopuoliset tuottajat toimittavat kyseistä lankaa konsernille. |
| --- | --- |

(37)

Komissio ei hyväksy SIOENin väitettä, että koska kapasiteetin lisäyksestä syntyvä tuotanto käytetään kokonaisuudessaan konsernin sisällä, se ei vaikuta lainkaan hintoihin eikä muiden teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuottajien tuottomarginaaleihin. Vaikka koko lisätuotanto käytettäisiin vertikaalisesti integroituneen SIOEN-konsernin sisällä, on silti mahdollista, kuten asianomaisten kolmansien huomautuksissa korostetaan, että myös ulkopuoliset tuottajat toimittavat kyseistä lankaa konsernille.

| (38) | Komissio katsoo, että koska suunnitellun tuen kohteena oleva investointi johtaa kapasiteetin huomattavaan lisäykseen, tuki ei täytä säännöstössä asetettuja keskeisiä perusteita sille, että sen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Kahden muun säännöstössä määritetyn perusteen (tilanne kyseisillä tuotemarkkinoilla ja tuotteen innovatiivinen luonne) täyttymistä ei sen vuoksi ole tarpeen arvioida. Komissio toteaa joka tapauksessa, ettei rakenteellisesta tarjonnan vajauksesta kyseisillä tuotemarkkinoilla ole selkeää näyttöä tarkasteltaessa kolmansien (CIRFS ja PROFIBRA) toimittamia tietoja yhteisön kapasiteettitilanteesta ja Belgian alkuperäisessä ilmoituksessa antamia tilannetietoja ilmoitusta edeltävän kahden vuoden jaksolta (jolloin kapasiteetin käyttöaste oli alle 90 prosenttia). |
| --- | --- |

(38)

Komissio katsoo, että koska suunnitellun tuen kohteena oleva investointi johtaa kapasiteetin huomattavaan lisäykseen, tuki ei täytä säännöstössä asetettuja keskeisiä perusteita sille, että sen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Kahden muun säännöstössä määritetyn perusteen (tilanne kyseisillä tuotemarkkinoilla ja tuotteen innovatiivinen luonne) täyttymistä ei sen vuoksi ole tarpeen arvioida. Komissio toteaa joka tapauksessa, ettei rakenteellisesta tarjonnan vajauksesta kyseisillä tuotemarkkinoilla ole selkeää näyttöä tarkasteltaessa kolmansien (CIRFS ja PROFIBRA) toimittamia tietoja yhteisön kapasiteettitilanteesta ja Belgian alkuperäisessä ilmoituksessa antamia tilannetietoja ilmoitusta edeltävän kahden vuoden jaksolta (jolloin kapasiteetin käyttöaste oli alle 90 prosenttia).

| (39) | Tarkasteltavana olevaan tukeen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan poikkeuksia. Investointi ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvaa aluetta. On myös ilmeistä, ettei tuen tarkoituksena ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Belgian viranomaiset eivät myöskään ole väittäneet eikä komissio ole havainnut, että tuella voisi olla muu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c tai d alakohdassa tarkoitettu horisontaalinen tai alakohtainen tavoite, |
| --- | --- |

(39)

Tarkasteltavana olevaan tukeen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan poikkeuksia. Investointi ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvaa aluetta. On myös ilmeistä, ettei tuen tarkoituksena ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Belgian viranomaiset eivät myöskään ole väittäneet eikä komissio ole havainnut, että tuella voisi olla muu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c tai d alakohdassa tarkoitettu horisontaalinen tai alakohtainen tavoite,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhteensä 2,86 miljoonan euron valtiontuki, jonka Belgia aikoo myöntää SIOEN Fibres SA:lle, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tämän vuoksi tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 141, 17.6.2003, s. 4.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Kyseisen tuotteen CN-koodi on 5402 20 00.

3

(4)  Teksturointikapasiteetti on laskettu keskimääräisen desitex-arvon 1 100 dtex perusteella.

4

(5)  Tuki N 226/2000, Belgia, ”Talouskasvusta 30. joulukuuta 1970 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna 25. kesäkuuta 1992 annetulla asetuksella, mukainen alueellinen tukiohjelma (Vallonian alue)” (EYVL C 37, 3.2.2001, s. 48).

5

(6)  EYVL C 94, 30.3.1996, s. 11; voimassaoloa jatkettu: EYVL C 24, 29.1.1999, s. 18, ja EYVL C 368, 22.12.2001, s. 10.

6

(7)  Tuki N 118/99 (EYVL C 340, 27.11.1999, s. 5).

7

(8)  Ks. alaviite 6.

8

(9)  Ibidem.

9

Ibidem

(10)  Ks. komission tiedonanto ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8) ja erityisesti vuotta 2003 koskevat kohdat 30 ja 39, ja komission tiedonanto alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (2002) muuttamisesta rakenteellisista ongelmista kärsiviä aloja koskevan luettelon laatimisen osalta sekä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisista aiheellisista toimenpiteistä moottoriajoneuvoalalla ja synteettikuitualalla tehdystä ehdotuksesta (EUVL C 263, 1.11.2003, s. 3) ja erityisesti tiedonannon toinen alakohta.

10

(11)  Ks. alaviite 10.

11

(12)  Ks. pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annettu komission suositus 96/280/EY (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4).

12

(13)  Ks. alaviite 7.

13

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004,

valtiontukiohjelmasta, jonka Ruotsi on toteuttanut energiaverosta vapauttamiseksi 1 päivästä tammikuuta 200230 päivään kesäkuuta 2004

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2210)

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/468/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti Ruotsille 11 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee tehdasteollisuuden hyväksi myönnettyä poikkeusta sähkön energiaverosta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Ruotsille 11 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee tehdasteollisuuden hyväksi myönnettyä poikkeusta sähkön energiaverosta.

| (2) | Ruotsi esitti menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä (A/34842). |
| --- | --- |

(2)

Ruotsi esitti menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä (A/34842).

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä elokuuta 2003 (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä elokuuta 2003 (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (4) | Komissio vastaanotti Svenskt Näringslivin (Ruotsin elinkeinoelämän keskusliitto) huomautukset 29 päivänä syyskuuta 2003. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti Svenskt Näringslivin (Ruotsin elinkeinoelämän keskusliitto) huomautukset 29 päivänä syyskuuta 2003.

| (5) | Svenskt Näringsliv esitti huomautuksensa määräajassa (3), ja komissio toimitti ne Ruotsin hallitukselle antaen tälle mahdollisuuden kommentoida niitä. Ruotsi ei kommentoinut huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Svenskt Näringsliv esitti huomautuksensa määräajassa (3), ja komissio toimitti ne Ruotsin hallitukselle antaen tälle mahdollisuuden kommentoida niitä. Ruotsi ei kommentoinut huomautuksia.

II   TUKITOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (6) | Energiaverolaki annettiin Ruotsissa vuonna 1957. Lain mukaan energiavero pidätetään fossiilisista polttoaineista ja sähköstä. Verolla on myönteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se johtaa energiansäästöön ja energiatehokkuuteen. |
| --- | --- |

(6)

Energiaverolaki annettiin Ruotsissa vuonna 1957. Lain mukaan energiavero pidätetään fossiilisista polttoaineista ja sähköstä. Verolla on myönteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se johtaa energiansäästöön ja energiatehokkuuteen.

| (7) | Sähköveron maksavat kokonaisuudessaan kotitaloudet ja palveluyritykset samoin kuin teollisuusyritykset silloin, kun sähköä käytetään lämmitykseen, joka ei ole osa valmistusprosessia. |
| --- | --- |

(7)

Sähköveron maksavat kokonaisuudessaan kotitaloudet ja palveluyritykset samoin kuin teollisuusyritykset silloin, kun sähköä käytetään lämmitykseen, joka ei ole osa valmistusprosessia.

| (8) | Energiaverolain 11 luvun 3 §:n mukaan energiaverosta on kokonaan vapautettu sähkö, jota käytetään teollisuuden valmistusprosesseihin (NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokat C ja D) (4). Nykymuotoinen verovapautus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 eli ennen kuin Ruotsi liittyi ETA:an ja EU:hun. Järjestelmää ei ole muutettu sen jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Energiaverolain 11 luvun 3 §:n mukaan energiaverosta on kokonaan vapautettu sähkö, jota käytetään teollisuuden valmistusprosesseihin (NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokat C ja D) (4). Nykymuotoinen verovapautus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 eli ennen kuin Ruotsi liittyi ETA:an ja EU:hun. Järjestelmää ei ole muutettu sen jälkeen.

| (9) | Sähköstä perittävä vero oli tarkasteltavalla kaudella 0,198–0,241 Ruotsin kruunua kWh:lta. |
| --- | --- |

(9)

Sähköstä perittävä vero oli tarkasteltavalla kaudella 0,198–0,241 Ruotsin kruunua kWh:lta.

| (10) | Ruotsin viranomaiset toteavat, että täysimääräinen verovapautus johtaa noin 11 miljardin Ruotsin kruunun (n. 1,19 miljardin euron) suuruiseen verotulojen menetykseen vuodessa. |
| --- | --- |

(10)

Ruotsin viranomaiset toteavat, että täysimääräinen verovapautus johtaa noin 11 miljardin Ruotsin kruunun (n. 1,19 miljardin euron) suuruiseen verotulojen menetykseen vuodessa.

| (11) | Komissio aloitti menettelyn, koska se epäili toimenpiteen olevan valtiontukea, joka ei mahdollisesti sovellu yhteismarkkinoille. Komissio katsoi, että verovapausjärjestelmä oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Komissio epäili, että mahdollinen tuki ei ole valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista. |
| --- | --- |

(11)

Komissio aloitti menettelyn, koska se epäili toimenpiteen olevan valtiontukea, joka ei mahdollisesti sovellu yhteismarkkinoille. Komissio katsoi, että verovapausjärjestelmä oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Komissio epäili, että mahdollinen tuki ei ole valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista.

III   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (12) | Svenskt Näringsliv esittää, että sähköstä ja hiilidioksidipäästöistä kannettava vero olisi katsottava saman energiaverojärjestelmän kahdeksi osaksi. Tähän on syynä näiden kahden veron välinen läheinen yhteys: jotta ei luotaisi sähkön liikakysyntää, hiilidioksidiveron korotuksen vastapainona on oltava samansuuruinen sähköveron korotus. |
| --- | --- |

(12)

Svenskt Näringsliv esittää, että sähköstä ja hiilidioksidipäästöistä kannettava vero olisi katsottava saman energiaverojärjestelmän kahdeksi osaksi. Tähän on syynä näiden kahden veron välinen läheinen yhteys: jotta ei luotaisi sähkön liikakysyntää, hiilidioksidiveron korotuksen vastapainona on oltava samansuuruinen sähköveron korotus.

| (13) | Energiaveron määrä kasvoi yhteensä 27 miljardia Ruotsin kruunua (noin 3 miljardia euroa) vuosina 1993–2004. Tämä kasvu ei olisi ollut mahdollinen ilman tehdasteollisuudelle myönnettyä täydellistä vapautusta energiaverosta. Tämän vuoksi täydellinen vapautus sähköverosta ei johda valtion verotulojen vähenemiseen, toisin sanoen toimenpidettä ei rahoiteta valtion varoista. |
| --- | --- |

(13)

Energiaveron määrä kasvoi yhteensä 27 miljardia Ruotsin kruunua (noin 3 miljardia euroa) vuosina 1993–2004. Tämä kasvu ei olisi ollut mahdollinen ilman tehdasteollisuudelle myönnettyä täydellistä vapautusta energiaverosta. Tämän vuoksi täydellinen vapautus sähköverosta ei johda valtion verotulojen vähenemiseen, toisin sanoen toimenpidettä ei rahoiteta valtion varoista.

| (14) | Svenskt Näringslivin mielestä järjestelmän logiikkaan kuuluu poikkeuksen myöntäminen ruotsalaiselle tehdasteollisuudelle, sillä teollisuudella on riittävä syy säästää sähköä, koska sähkö muodostaa merkittävän kustannustekijän näissä yrityksissä. Jos kokonaisenergiaveroa nostetaan, on teollisuus vapautettava sähköverosta Ruotsin teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Svenskt Näringslivin mielestä järjestelmän logiikkaan kuuluu poikkeuksen myöntäminen ruotsalaiselle tehdasteollisuudelle, sillä teollisuudella on riittävä syy säästää sähköä, koska sähkö muodostaa merkittävän kustannustekijän näissä yrityksissä. Jos kokonaisenergiaveroa nostetaan, on teollisuus vapautettava sähköverosta Ruotsin teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämiseksi.

| (15) | Ruotsin hallituksen esittämistä syistä (ks. johdanto-osan 21 kappale) Svenskt Näringsliv katsoo, että toimenpiteet eivät vääristä eivätkä uhkaa vääristää kilpailua eivätkä ne suosi tiettyä tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(15)

Ruotsin hallituksen esittämistä syistä (ks. johdanto-osan 21 kappale) Svenskt Näringsliv katsoo, että toimenpiteet eivät vääristä eivätkä uhkaa vääristää kilpailua eivätkä ne suosi tiettyä tuotannonalaa.

| (16) | Svenskt Näringsliv kiistää seuraavista syistä, että takaisinperintä voitaisiin jossain tapauksessa suorittaa. |
| --- | --- |

(16)

Svenskt Näringsliv kiistää seuraavista syistä, että takaisinperintä voitaisiin jossain tapauksessa suorittaa.

| (17) | Ensiksikin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 14 artiklan mukaan ainoastaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin. Tällaisella tuella tarkoitetaan asetuksen 1 artiklan f alakohdassa ”uusia tukia, jotka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan vastaisesti”. Koska komissio on menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä 2.2 kohdassa päätellyt, että toimenpide on voimassa olevaa tukea, tukea ei voida periä takaisin takautuvasti. |
| --- | --- |

(17)

Ensiksikin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 14 artiklan mukaan ainoastaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin. Tällaisella tuella tarkoitetaan asetuksen 1 artiklan f alakohdassa ”uusia tukia, jotka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan vastaisesti”. Koska komissio on menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä 2.2 kohdassa päätellyt, että toimenpide on voimassa olevaa tukea, tukea ei voida periä takaisin takautuvasti.

| (18) | Toiseksi takaisinperintää ei voida suorittaa, kun otetaan huomioon tuensaajien perusteltu luottamus. Ruotsin hallitus ehdotti kyseistä lakia ja valtiopäivät hyväksyivät sen. Yritysten ei pitäisi joutua asettamaan kyseenalaiseksi maansa valtiopäivien tekemää päätöstä. Tämä pätee varsinkin, kun otetaan huomioon komission aikaisemmin tekemät päätökset (7), joissa tehdasteollisuuden hyväksi toteutetut toimenpiteet on hyväksytty yleisinä toimenpiteinä. Lisäksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (8) annetaan mahdollisuus säilyttää sähkön nollaverokanta paljon sähköä kuluttavien osalta 1 päivästä tammikuuta 2004. Varovaisen talouden toimijan on voitava perustellusti luottaa siihen, että tämä pitää paikkansa myös kaksi vuotta ennen kyseistä päivämäärää. |
| --- | --- |

(18)

Toiseksi takaisinperintää ei voida suorittaa, kun otetaan huomioon tuensaajien perusteltu luottamus. Ruotsin hallitus ehdotti kyseistä lakia ja valtiopäivät hyväksyivät sen. Yritysten ei pitäisi joutua asettamaan kyseenalaiseksi maansa valtiopäivien tekemää päätöstä. Tämä pätee varsinkin, kun otetaan huomioon komission aikaisemmin tekemät päätökset (7), joissa tehdasteollisuuden hyväksi toteutetut toimenpiteet on hyväksytty yleisinä toimenpiteinä. Lisäksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (8) annetaan mahdollisuus säilyttää sähkön nollaverokanta paljon sähköä kuluttavien osalta 1 päivästä tammikuuta 2004. Varovaisen talouden toimijan on voitava perustellusti luottaa siihen, että tämä pitää paikkansa myös kaksi vuotta ennen kyseistä päivämäärää.

| (19) | Kolmanneksi takaisinperintä olisi vastoin suhteellisuusperiaatetta. Takaisinperinnän tavoitteena on palauttaa kilpailu, jonka on väitetty vääristyneen. Koska Svenskt Näringsliv katsoo, että toimenpide ei vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, takaisinperintä ei ole oikeutettua eikä yleisen edun mukaista. Sitä paitsi monilla kyseisistä yrityksistä olisi vaikeuksia maksaa tuki takaisin eikä konkurssiriskiä voida sulkea pois eräiden yritysten osalta. |
| --- | --- |

(19)

Kolmanneksi takaisinperintä olisi vastoin suhteellisuusperiaatetta. Takaisinperinnän tavoitteena on palauttaa kilpailu, jonka on väitetty vääristyneen. Koska Svenskt Näringsliv katsoo, että toimenpide ei vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, takaisinperintä ei ole oikeutettua eikä yleisen edun mukaista. Sitä paitsi monilla kyseisistä yrityksistä olisi vaikeuksia maksaa tuki takaisin eikä konkurssiriskiä voida sulkea pois eräiden yritysten osalta.

| (20) | Lopuksi Svenskt Näringsliv yhtyy Ruotsin hallituksen näkemykseen (ks. 28 kappale), jonka mukaan komissio ei ole täyttänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitettaan. |
| --- | --- |

(20)

Lopuksi Svenskt Näringsliv yhtyy Ruotsin hallituksen näkemykseen (ks. 28 kappale), jonka mukaan komissio ei ole täyttänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitettaan.

IV   RUOTSIN HALLITUKSEN HUOMAUTUKSET

| (21) | Ruotsin tehdasteollisuus käyttää paljon sähköä verrattuna muissa maissa toimiviin kilpailijoihin, jotka käyttävät enimmäkseen hiiltä tai maakaasua. Koska nämä energialähteet ovat olleet monissa jäsenvaltioissa verovapaita, Ruotsi katsoo, että on kohtuullista myöntää Ruotsin tehdasteollisuudelle vapautus sähköverosta. Lisäksi Ruotsin energiaverotaso on yleensä korkea verrattuna monien muiden jäsenvaltioiden vastaavaan verotasoon. Tällaisen tason saavuttaminen ei olisi ollut mahdollista vapauttamatta eräitä toimialoja sähköverosta. |
| --- | --- |

(21)

Ruotsin tehdasteollisuus käyttää paljon sähköä verrattuna muissa maissa toimiviin kilpailijoihin, jotka käyttävät enimmäkseen hiiltä tai maakaasua. Koska nämä energialähteet ovat olleet monissa jäsenvaltioissa verovapaita, Ruotsi katsoo, että on kohtuullista myöntää Ruotsin tehdasteollisuudelle vapautus sähköverosta. Lisäksi Ruotsin energiaverotaso on yleensä korkea verrattuna monien muiden jäsenvaltioiden vastaavaan verotasoon. Tällaisen tason saavuttaminen ei olisi ollut mahdollista vapauttamatta eräitä toimialoja sähköverosta.

| (22) | Ruotsin hallitus ei näin ollen ole samaa mieltä siitä, että verovapautus antaa Ruotsin teollisuudelle edun muihin jäsenvaltioihin verrattuna. |
| --- | --- |

(22)

Ruotsin hallitus ei näin ollen ole samaa mieltä siitä, että verovapautus antaa Ruotsin teollisuudelle edun muihin jäsenvaltioihin verrattuna.

| (23) | Ruotsin hallitus hyväksyi 16 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä suuntaviivojen 75–77 kohdassa ehdotetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(23)

Ruotsin hallitus hyväksyi 16 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä suuntaviivojen 75–77 kohdassa ehdotetut toimenpiteet.

| (24) | Yhteisöjen tuomioistuin selvensi 8 päivänä marraskuuta 2001 Itävallan energiaverohuojennusta koskevassa asiassa (C-143/99, Adria-Wien Pipeline (9)) antamassaan tuomiossa, että eräiden toimialojen vapautus energiaverosta on valtiontukea. |
| --- | --- |

(24)

Yhteisöjen tuomioistuin selvensi 8 päivänä marraskuuta 2001 Itävallan energiaverohuojennusta koskevassa asiassa (C-143/99, Adria-Wien Pipeline (9)) antamassaan tuomiossa, että eräiden toimialojen vapautus energiaverosta on valtiontukea.

| (25) | Ruotsin hallitus toteaa, että ajankohtana, jolloin Ruotsi hyväksyi ehdotetut toimenpiteet suuntaviivojen mukaisesti, ei ollut selvää, oliko toimenpide valtiontukea. Asiassa Adria-Wien Pipeline annetun tuomion jälkeen Ruotsin hallitukselle selvisi, että toimenpiteeseen sisältyi tekijöitä, jotka aiheuttavat valtiontukeen liittyviä ongelmia. Ruotsi toteaa kuitenkin, että koska energiavero on teknisesti monimutkainen asia, hallituksen päätöksen ja muutettujen sääntöjen voimaantulon välisen ajan oli oltava kohtuullisen pitkä. Suunnitelmissa on periä 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sellaista tehdasteollisuuden sähköveroa, joka on uudessa energiadirektiivissä 2003/96/EY vahvistettujen vähimmäistasojen mukainen. |
| --- | --- |

(25)

Ruotsin hallitus toteaa, että ajankohtana, jolloin Ruotsi hyväksyi ehdotetut toimenpiteet suuntaviivojen mukaisesti, ei ollut selvää, oliko toimenpide valtiontukea. Asiassa Adria-Wien Pipeline annetun tuomion jälkeen Ruotsin hallitukselle selvisi, että toimenpiteeseen sisältyi tekijöitä, jotka aiheuttavat valtiontukeen liittyviä ongelmia. Ruotsi toteaa kuitenkin, että koska energiavero on teknisesti monimutkainen asia, hallituksen päätöksen ja muutettujen sääntöjen voimaantulon välisen ajan oli oltava kohtuullisen pitkä. Suunnitelmissa on periä 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sellaista tehdasteollisuuden sähköveroa, joka on uudessa energiadirektiivissä 2003/96/EY vahvistettujen vähimmäistasojen mukainen.

| (26) | Ruotsissa peritään energiaveroa fossiilisista polttoaineista ja sähköstä sekä hiilidioksidiveroa fossiilisista polttoaineista. Ruotsin hallitus katsoo, että verot ovat osa samaa verojärjestelmää, jonka tarkoituksena on parantaa energiatehokkuutta ja vähentää hiilidioksidipäästöjä. Ruotsin hallitus väittää tämän vuoksi, että komission on toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidessaan otettava huomioon verojärjestelmän kaikkien tekijöiden yhteensä aiheuttama verorasitus sen sijaan, että se arvioisi sähköverosta myönnettävää poikkeusta erillisenä ilmiönä. |
| --- | --- |

(26)

Ruotsissa peritään energiaveroa fossiilisista polttoaineista ja sähköstä sekä hiilidioksidiveroa fossiilisista polttoaineista. Ruotsin hallitus katsoo, että verot ovat osa samaa verojärjestelmää, jonka tarkoituksena on parantaa energiatehokkuutta ja vähentää hiilidioksidipäästöjä. Ruotsin hallitus väittää tämän vuoksi, että komission on toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidessaan otettava huomioon verojärjestelmän kaikkien tekijöiden yhteensä aiheuttama verorasitus sen sijaan, että se arvioisi sähköverosta myönnettävää poikkeusta erillisenä ilmiönä.

| (27) | Ruotsin hallitus on useaan otteeseen toimittanut komissiolle tietoja, joista kyseinen tukiohjelma ilmenee kokonaisuudessaan (10). Ruotsi katsoo näin ollen, että se on täyttänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 1 kohdan mukaisen velvollisuutensa toimittaa kaikki tiedot, jotka komissio tarvitsee tutkiakseen voimassa olevia tukiohjelmia. |
| --- | --- |

(27)

Ruotsin hallitus on useaan otteeseen toimittanut komissiolle tietoja, joista kyseinen tukiohjelma ilmenee kokonaisuudessaan (10). Ruotsi katsoo näin ollen, että se on täyttänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 1 kohdan mukaisen velvollisuutensa toimittaa kaikki tiedot, jotka komissio tarvitsee tutkiakseen voimassa olevia tukiohjelmia.

| (28) | Ruotsin hallitus katsoo, että komissio on toiminut asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan vastaisesti. Kyseisen kohdan mukaan komission on ilmoitettava jäsenvaltiolle katsovansa, että toimenpiteestä on tullut yhteismarkkinoille soveltumaton, ennen kuin se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä. Komissio ehdotti – tällaista ilmoitusta antamatta – toimenpiteitä, jotka eivät koskeneet yksittäisiä ohjelmia vaan kaikkia ohjelmia, jotka olivat voimassa uusien ympäristönsuojelutukea koskevien suuntaviivojen tullessa voimaan. |
| --- | --- |

(28)

Ruotsin hallitus katsoo, että komissio on toiminut asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan vastaisesti. Kyseisen kohdan mukaan komission on ilmoitettava jäsenvaltiolle katsovansa, että toimenpiteestä on tullut yhteismarkkinoille soveltumaton, ennen kuin se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä. Komissio ehdotti – tällaista ilmoitusta antamatta – toimenpiteitä, jotka eivät koskeneet yksittäisiä ohjelmia vaan kaikkia ohjelmia, jotka olivat voimassa uusien ympäristönsuojelutukea koskevien suuntaviivojen tullessa voimaan.

| (29) | Muodollisesti virheellisen menettelyn vuoksi tuki ei ole sääntöjenvastainen eikä sitä sen vuoksi voida periä takaisin. |
| --- | --- |

(29)

Muodollisesti virheellisen menettelyn vuoksi tuki ei ole sääntöjenvastainen eikä sitä sen vuoksi voida periä takaisin.

| (30) | Hallitusmuodon 2 luvun 10 §:n toisen momentin mukaan vero voidaan periä vain, jos se perustuu säädökseen, joka oli voimassa veroon johtaneen seikan tapahtuessa. |
| --- | --- |

(30)

Hallitusmuodon 2 luvun 10 §:n toisen momentin mukaan vero voidaan periä vain, jos se perustuu säädökseen, joka oli voimassa veroon johtaneen seikan tapahtuessa.

| (31) | Koska Ruotsin energiaverolakiin ei sisälly sääntöjä, joiden mukaan tehdasteollisuusyritysten on maksettava sähköveroa, lainmuutos olisi takautuvaa verotusta, joka on Ruotsin perustuslain mukaan lainvastaista. |
| --- | --- |

(31)

Koska Ruotsin energiaverolakiin ei sisälly sääntöjä, joiden mukaan tehdasteollisuusyritysten on maksettava sähköveroa, lainmuutos olisi takautuvaa verotusta, joka on Ruotsin perustuslain mukaan lainvastaista.

V   TUEN ARVIOINTI

| (32) | Päätöksessään perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että toimenpide oli asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa olevan määritelmän mukaista voimassa olevaa tukea Ruotsin liittyessä Euroopan unioniin ja että se oli voimassa 1 päivään tammikuuta 2002 saakka. Ruotsi on nimenomaisesti hyväksynyt komission ehdottamat toimenpiteet, joiden mukaan kaikki voimassa olevat ympäristötukiohjelmat olisi pitänyt saattaa suuntaviivojen mukaisiksi (77 kohta). Komissio katsoi, että näin ei ollut tapahtunut tässä asiassa. Sen vuoksi Ruotsia pyydettiin toimittamaan kaikki huomautukset, jotka voisivat olla asian tutkimisen kannalta merkityksellisiä ja jotka koskevat 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välistä aikaa. |
| --- | --- |

(32)

Päätöksessään perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että toimenpide oli asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa olevan määritelmän mukaista voimassa olevaa tukea Ruotsin liittyessä Euroopan unioniin ja että se oli voimassa 1 päivään tammikuuta 2002 saakka. Ruotsi on nimenomaisesti hyväksynyt komission ehdottamat toimenpiteet, joiden mukaan kaikki voimassa olevat ympäristötukiohjelmat olisi pitänyt saattaa suuntaviivojen mukaisiksi (77 kohta). Komissio katsoi, että näin ei ollut tapahtunut tässä asiassa. Sen vuoksi Ruotsia pyydettiin toimittamaan kaikki huomautukset, jotka voisivat olla asian tutkimisen kannalta merkityksellisiä ja jotka koskevat 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välistä aikaa.

| (33) | Ruotsin hallitukselta 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä saadut huomautukset kattavat nimenomaan sen ajanjakson, jolta komissio pyysi tietoja. Ruotsin hallitus on käyttänyt puolustautumisoikeuttaan koko ajanjakson osalta. |
| --- | --- |

(33)

Ruotsin hallitukselta 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä saadut huomautukset kattavat nimenomaan sen ajanjakson, jolta komissio pyysi tietoja. Ruotsin hallitus on käyttänyt puolustautumisoikeuttaan koko ajanjakson osalta.

| (34) | Kolmansille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia tukiohjelman soveltamisesta saman ajanjakson aikana. Svenskt Näringsliv esitti energiaverosta vapauttamista koskevat huomautuksensa 29 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Kolmansien oikeutta esittää huomautuksensa on näin ollen noudatettu. |
| --- | --- |

(34)

Kolmansille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia tukiohjelman soveltamisesta saman ajanjakson aikana. Svenskt Näringsliv esitti energiaverosta vapauttamista koskevat huomautuksensa 29 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Kolmansien oikeutta esittää huomautuksensa on näin ollen noudatettu.

| (35) | Uusi sähköverojärjestelmä otetaan käyttöön energiaverolain (1994:1776) muuttamisesta annetulla lailla (11). Lain odotetaan tulevan voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2004 ja siitä ilmoitettiin komissiolle 1 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (12). Komissio aikoo näin ollen tehdä erillisen päätöksen kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(35)

Uusi sähköverojärjestelmä otetaan käyttöön energiaverolain (1994:1776) muuttamisesta annetulla lailla (11). Lain odotetaan tulevan voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2004 ja siitä ilmoitettiin komissiolle 1 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (12). Komissio aikoo näin ollen tehdä erillisen päätöksen kyseisestä toimenpiteestä.

| (36) | Tämän johdosta arvio yhteismarkkinoille soveltuvuudesta koskee ajanjaksoa 1 päivästä tammikuuta 2002 nykyisen järjestelmän voimassaolon päättymiseen saakka. |
| --- | --- |

(36)

Tämän johdosta arvio yhteismarkkinoille soveltuvuudesta koskee ajanjaksoa 1 päivästä tammikuuta 2002 nykyisen järjestelmän voimassaolon päättymiseen saakka.

| (37) | Jotta toimenpide katsottaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi, sen on täytettävä samanaikaisesti neljä kriteeriä. Toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä, sen on oltava valikoiva, se on rahoitettava valtion varoista ja sen on vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(37)

Jotta toimenpide katsottaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi, sen on täytettävä samanaikaisesti neljä kriteeriä. Toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä, sen on oltava valikoiva, se on rahoitettava valtion varoista ja sen on vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (38) | Arvioidessaan, suosiiko toimenpide tuensaajia, komission on käytettävä vertailukohtana yrityksiä, jotka tosiasiallisesti ja oikeudellisesti ovat vastaavassa tilanteessa (13). Komissio ei tämän vuoksi voi arvioida Ruotsin tehdasteollisuuden asemaa verrattuna muuhun eurooppalaiseen tehdasteollisuuteen vaan sen on arvioitava Ruotsin tehdasteollisuuden saamaa etua verrattuna muihin Ruotsissa toimiviin yrityksiin. Tältä osin se, että toimenpide vapauttaa tehdasteollisuuden yritykset kustannuksesta, jonka ne muutoin olisivat joutuneet maksamaan, antaa yrityksille edun Ruotsin muihin teollisuusaloihin verrattuna. Myöntämällä verovapautuksen vain tietyille yrityksille toimenpide suosii niitä muihin yrityksiin verrattuna, mikä saattaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(38)

Arvioidessaan, suosiiko toimenpide tuensaajia, komission on käytettävä vertailukohtana yrityksiä, jotka tosiasiallisesti ja oikeudellisesti ovat vastaavassa tilanteessa (13). Komissio ei tämän vuoksi voi arvioida Ruotsin tehdasteollisuuden asemaa verrattuna muuhun eurooppalaiseen tehdasteollisuuteen vaan sen on arvioitava Ruotsin tehdasteollisuuden saamaa etua verrattuna muihin Ruotsissa toimiviin yrityksiin. Tältä osin se, että toimenpide vapauttaa tehdasteollisuuden yritykset kustannuksesta, jonka ne muutoin olisivat joutuneet maksamaan, antaa yrityksille edun Ruotsin muihin teollisuusaloihin verrattuna. Myöntämällä verovapautuksen vain tietyille yrityksille toimenpide suosii niitä muihin yrityksiin verrattuna, mikä saattaa vääristää kilpailua.

| (39) | Verovapautus rajoittuu tehdasteollisuudessa toimiviin yrityksiin (NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokat C ja D). Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut (14), että ”valtion aloitetta ei voida pitää yleisenä talouspoliittisena toimenpiteenä siitä hyötyvien yritysten suuren lukumäärän perusteella, eikä sillä perusteella, että nämä yritykset toimivat useilla erilaisilla ja merkittävillä aloilla”. Svenskt Näringsliv viittaa siihen, että komissio on päätöksissä N 255/96 ja NN 72a/2000 hyväksynyt Ruotsin hiilidioksidivero-ohjelman yleiseksi toimenpiteeksi. Tämä ei pidä paikkaansa. Ensin mainitussa päätöksessä katsottiin, että hiilidioksidivero-ohjelma on yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. Toinen päätös koskee saman ohjelman pidennystä, ja se hyväksyttiin samojen määräysten mukaisesti. Komission tavanomaisena käytäntönä (15) on katsoa, että energiavaltaiselle teollisuudelle tai tietylle alalle myönnetty poikkeus on valikoiva toimenpide. Tämä käytäntö on vahvistettu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (16). Näin ollen komissio päättelee, että verovapautus on valikoiva. |
| --- | --- |

(39)

Verovapautus rajoittuu tehdasteollisuudessa toimiviin yrityksiin (NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokat C ja D). Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut (14), että ”valtion aloitetta ei voida pitää yleisenä talouspoliittisena toimenpiteenä siitä hyötyvien yritysten suuren lukumäärän perusteella, eikä sillä perusteella, että nämä yritykset toimivat useilla erilaisilla ja merkittävillä aloilla”. Svenskt Näringsliv viittaa siihen, että komissio on päätöksissä N 255/96 ja NN 72a/2000 hyväksynyt Ruotsin hiilidioksidivero-ohjelman yleiseksi toimenpiteeksi. Tämä ei pidä paikkaansa. Ensin mainitussa päätöksessä katsottiin, että hiilidioksidivero-ohjelma on yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. Toinen päätös koskee saman ohjelman pidennystä, ja se hyväksyttiin samojen määräysten mukaisesti. Komission tavanomaisena käytäntönä (15) on katsoa, että energiavaltaiselle teollisuudelle tai tietylle alalle myönnetty poikkeus on valikoiva toimenpide. Tämä käytäntö on vahvistettu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (16). Näin ollen komissio päättelee, että verovapautus on valikoiva.

| (40) | Komissio katsoo, että toimenpiteen valikoivuutta ei voida perustella järjestelmän logiikalla, sillä se ei ole yhdenmukainen veron perustana olevan logiikan kanssa. Vapautus poikkeaa selvästi veron yleisestä rakenteesta ja tehtävästä. Veron tarkoituksena on johdattaa yrityksiä toteuttamaan energiansäästötoimenpiteitä. Vaikka kyseiset yritykset toteuttaisivat jo laajalti energiansäästötoimenpiteitä energiakustannusten vähentämiseksi, energiaverolla on täydentävä ohjaava vaikutus. Energiankulutus riippuu yleensä tekniikasta ja se on kiinteä vain lyhyellä aikavälillä. Pitkällä aikavälillä on tavallisesti mahdollista saavuttaa enemmän tehokkuushyötyjä muun muassa teknisen kehityksen ja innovoinnin avulla. Tältä osin tehdasteollisuusyrityksille, jotka myös ovat saastuttajia, myönnettävä vapautus energiaverosta ei ole järjestelmän logiikan mukainen, sillä energiankäyttö on kaikilla aloilla yhtä haitallista ympäristölle. |
| --- | --- |

(40)

Komissio katsoo, että toimenpiteen valikoivuutta ei voida perustella järjestelmän logiikalla, sillä se ei ole yhdenmukainen veron perustana olevan logiikan kanssa. Vapautus poikkeaa selvästi veron yleisestä rakenteesta ja tehtävästä. Veron tarkoituksena on johdattaa yrityksiä toteuttamaan energiansäästötoimenpiteitä. Vaikka kyseiset yritykset toteuttaisivat jo laajalti energiansäästötoimenpiteitä energiakustannusten vähentämiseksi, energiaverolla on täydentävä ohjaava vaikutus. Energiankulutus riippuu yleensä tekniikasta ja se on kiinteä vain lyhyellä aikavälillä. Pitkällä aikavälillä on tavallisesti mahdollista saavuttaa enemmän tehokkuushyötyjä muun muassa teknisen kehityksen ja innovoinnin avulla. Tältä osin tehdasteollisuusyrityksille, jotka myös ovat saastuttajia, myönnettävä vapautus energiaverosta ei ole järjestelmän logiikan mukainen, sillä energiankäyttö on kaikilla aloilla yhtä haitallista ympäristölle.

| (41) | Toimenpide rasittaa valtiota ja se rahoitetaan valtion varoista, sillä valtio hyväksyy verotulojen menetyksen. Komissio on Svenskt Näringslivin kanssa eri mieltä siitä, ettei valtiolle aiheudu verotulojen menetystä, koska tosiasiallisesti maksettujen sähkö- ja hiilidioksidiverojen määrä on noussut. Verokannan korottaminen johtaa päinvastoin suurempaan verotulojen menetykseen vapautuksen johdosta. |
| --- | --- |

(41)

Toimenpide rasittaa valtiota ja se rahoitetaan valtion varoista, sillä valtio hyväksyy verotulojen menetyksen. Komissio on Svenskt Näringslivin kanssa eri mieltä siitä, ettei valtiolle aiheudu verotulojen menetystä, koska tosiasiallisesti maksettujen sähkö- ja hiilidioksidiverojen määrä on noussut. Verokannan korottaminen johtaa päinvastoin suurempaan verotulojen menetykseen vapautuksen johdosta.

| (42) | Ainakin eräät tuensaajat toimivat aloilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Toimenpide voi sen vuoksi vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(42)

Ainakin eräät tuensaajat toimivat aloilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Toimenpide voi sen vuoksi vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua.

| (43) | Komissio katsoo yhteenvetona, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoo yhteenvetona, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.

| (44) | Komissio on edelleen sitä mieltä, että sähköveroa ei voida arvioida yhdessä hiilidioksidiveron kanssa. Tähän on kaksi syytä, kuten 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan. Ensiksi hiilidioksidiveroa ei peritä sähkönkulutuksesta. Toiseksi sähköverolla ei ole samaa ohjaavaa vaikutusta hiilidioksidipäästöihin kuin hiilidioksidiverolla, sillä 90 prosenttia Ruotsissa käytetystä sähköstä tuotetaan ydin- ja vesivoimaloissa. Sähköveroa on näin ollen arvioitava erikseen. |
| --- | --- |

(44)

Komissio on edelleen sitä mieltä, että sähköveroa ei voida arvioida yhdessä hiilidioksidiveron kanssa. Tähän on kaksi syytä, kuten 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan. Ensiksi hiilidioksidiveroa ei peritä sähkönkulutuksesta. Toiseksi sähköverolla ei ole samaa ohjaavaa vaikutusta hiilidioksidipäästöihin kuin hiilidioksidiverolla, sillä 90 prosenttia Ruotsissa käytetystä sähköstä tuotetaan ydin- ja vesivoimaloissa. Sähköveroa on näin ollen arvioitava erikseen.

| (45) | Joulukuun 31 päivään 2001 saakka tukiohjelma oli asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea. Suuntaviivojen 77 kohdan mukaisesti ja koska Ruotsi on hyväksynyt aiheelliset toimenpiteet, koko ympäristönsuojelutuki olisi pitänyt saattaa suuntaviivojen mukaiseksi 1 päivään tammikuuta 2002 mennessä. |
| --- | --- |

(45)

Joulukuun 31 päivään 2001 saakka tukiohjelma oli asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea. Suuntaviivojen 77 kohdan mukaisesti ja koska Ruotsi on hyväksynyt aiheelliset toimenpiteet, koko ympäristönsuojelutuki olisi pitänyt saattaa suuntaviivojen mukaiseksi 1 päivään tammikuuta 2002 mennessä.

| (46) | Ruotsin hallitus väittää, että uuden, suuntaviivojen mukaisen energiaverojärjestelmän täytäntöönpanoon tarvitaan kohtuullinen aika. Ensiksikin energiaverojärjestelmän muutos tuli voimaan 2,5 vuotta sen määräajan jälkeen, johon mennessä tukiohjelma oli saatettava suuntaviivojen mukaiseksi. Vaikka komissio myöntää, että energiaverotus on monimutkainen asia, se katsoo, että 2,5 vuotta on kohtuuttoman pitkä aika. Toiseksi Ruotsin hallitus ei käyttänyt hyväkseen mahdollisuutta pidentää suuntaviivojen täytäntöönpanon määräaikaa eräiden toimenpiteiden osalta, kuten sekä Ranska että Saksa tekivät (17), vaan Ruotsin viranomaiset hyväksyivät komission ehdottamat toimenpiteet 16 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Jos Ruotsin hallituksella oli vaikeuksia muuttaa tukiohjelmaa määräaikaan mennessä, se olisi voinut hyväksyä ehdotetut toimenpiteet lukuun ottamatta niiden soveltamista kyseiseen tukiohjelmaan. |
| --- | --- |

(46)

Ruotsin hallitus väittää, että uuden, suuntaviivojen mukaisen energiaverojärjestelmän täytäntöönpanoon tarvitaan kohtuullinen aika. Ensiksikin energiaverojärjestelmän muutos tuli voimaan 2,5 vuotta sen määräajan jälkeen, johon mennessä tukiohjelma oli saatettava suuntaviivojen mukaiseksi. Vaikka komissio myöntää, että energiaverotus on monimutkainen asia, se katsoo, että 2,5 vuotta on kohtuuttoman pitkä aika. Toiseksi Ruotsin hallitus ei käyttänyt hyväkseen mahdollisuutta pidentää suuntaviivojen täytäntöönpanon määräaikaa eräiden toimenpiteiden osalta, kuten sekä Ranska että Saksa tekivät (17), vaan Ruotsin viranomaiset hyväksyivät komission ehdottamat toimenpiteet 16 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Jos Ruotsin hallituksella oli vaikeuksia muuttaa tukiohjelmaa määräaikaan mennessä, se olisi voinut hyväksyä ehdotetut toimenpiteet lukuun ottamatta niiden soveltamista kyseiseen tukiohjelmaan.

| (47) | Tämän johdosta komissio on arvioinut tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille suuntaviivojen mukaisesti. Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että mikään muu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukainen poikkeus ei näyttänyt soveltuvan asiaan. Tämä näkemys on vahvistettava 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn jälkeen. Kyseisen menettelyn aikana komissiolle ei esitetty sellaisia uusia seikkoja, jotka olisivat voineet häivyttää komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämät epäilyt. Komissio päättelee näin ollen seuraavaa: |
| --- | --- |

(47)

Tämän johdosta komissio on arvioinut tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille suuntaviivojen mukaisesti. Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että mikään muu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukainen poikkeus ei näyttänyt soveltuvan asiaan. Tämä näkemys on vahvistettava 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn jälkeen. Kyseisen menettelyn aikana komissiolle ei esitetty sellaisia uusia seikkoja, jotka olisivat voineet häivyttää komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämät epäilyt. Komissio päättelee näin ollen seuraavaa:

| (48) | Suuntaviivojen 51.2 kohdan mukaan 51.1 kohdan määräyksiä voidaan soveltaa silloin kun verolla on merkittävä myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun ja kun verovapautus on tullut tarpeelliseksi sellaisen taloudellisten olosuhteiden merkittävän muuttumisen vuoksi, jonka johdosta yritykset joutuvat erittäin vaikeaan kilpailutilanteeseen. Energiaveron tarkoituksena on edistää energiansäästöä ja energiatehokkuutta. Ruotsin nykyistä energiaverojärjestelmää ei ole muutettu vuoden 1993 jälkeen. Tältä osin toimenpiteellä on perustettu voimassa olevasta verosta tehtävä poikkeus, josta päätettiin, kun vero hyväksyttiin. Näin ollen tuki kuuluu suuntaviivojen 51.2 kohdan soveltamisalaan. Kyseisessä kohdassa viitataan 51.1 kohdan mukaisiin yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskeviin kriteereihin. |
| --- | --- |

(48)

Suuntaviivojen 51.2 kohdan mukaan 51.1 kohdan määräyksiä voidaan soveltaa silloin kun verolla on merkittävä myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun ja kun verovapautus on tullut tarpeelliseksi sellaisen taloudellisten olosuhteiden merkittävän muuttumisen vuoksi, jonka johdosta yritykset joutuvat erittäin vaikeaan kilpailutilanteeseen. Energiaveron tarkoituksena on edistää energiansäästöä ja energiatehokkuutta. Ruotsin nykyistä energiaverojärjestelmää ei ole muutettu vuoden 1993 jälkeen. Tältä osin toimenpiteellä on perustettu voimassa olevasta verosta tehtävä poikkeus, josta päätettiin, kun vero hyväksyttiin. Näin ollen tuki kuuluu suuntaviivojen 51.2 kohdan soveltamisalaan. Kyseisessä kohdassa viitataan 51.1 kohdan mukaisiin yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskeviin kriteereihin.

| (49) | Tammikuun 1 päivän 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseen kauteen sovelletaan suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan toista luetelmakohtaa, sillä kyse on kansallisesta verosta, joka peritään yhteisön veron puuttuessa. Määräyksen mukaan niiden yritysten, joille huojennus myönnetään, on maksettava merkittävä osuus kansallisesta verosta. Tähän on syynä se, että yrityksiä halutaan kannustaa parantamaan ympäristönsuojelutoimintaansa. Tämä ilmenee suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan sanamuodosta, jonka mukaan huojennus voidaan myöntää yhdenmukaistetusta verosta, jos huojennuksesta hyötyvien yritysten maksama vero on yhteisön vähimmäisverokantaa korkeampi, ”jotta yrityksiä kannustettaisiin parantamaan ympäristönsuojelua”. Tosiasiallinen verovapautus johtaa tehdasteollisuuden valmistusprosessissaan käyttämän sähkön nollaverokantaan. Komissio voi tämän perusteella päätellä, että yritykset eivät maksaneet merkittävää osaa kansallisesta verosta. Näin ollen toimenpidettä ei voida nykyisessä muodossaan katsoa suuntaviivojen mukaiseksi 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseltä ajalta. Koska toimenpidettä ei voida katsoa suuntaviivojen mukaiseksi muullakaan perusteella, se on todettava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(49)

Tammikuun 1 päivän 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseen kauteen sovelletaan suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan toista luetelmakohtaa, sillä kyse on kansallisesta verosta, joka peritään yhteisön veron puuttuessa. Määräyksen mukaan niiden yritysten, joille huojennus myönnetään, on maksettava merkittävä osuus kansallisesta verosta. Tähän on syynä se, että yrityksiä halutaan kannustaa parantamaan ympäristönsuojelutoimintaansa. Tämä ilmenee suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan sanamuodosta, jonka mukaan huojennus voidaan myöntää yhdenmukaistetusta verosta, jos huojennuksesta hyötyvien yritysten maksama vero on yhteisön vähimmäisverokantaa korkeampi, ”jotta yrityksiä kannustettaisiin parantamaan ympäristönsuojelua”. Tosiasiallinen verovapautus johtaa tehdasteollisuuden valmistusprosessissaan käyttämän sähkön nollaverokantaan. Komissio voi tämän perusteella päätellä, että yritykset eivät maksaneet merkittävää osaa kansallisesta verosta. Näin ollen toimenpidettä ei voida nykyisessä muodossaan katsoa suuntaviivojen mukaiseksi 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseltä ajalta. Koska toimenpidettä ei voida katsoa suuntaviivojen mukaiseksi muullakaan perusteella, se on todettava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

| (50) | Kuten 18 kappaleessa mainittiin, direktiivi 2003/96/EY tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004. Kyseisessä direktiivissä otetaan nimenomaisesti huomioon ympäristönsuojelua koskeva tavoite (ks. erityisesti 3, 6, 7 ja 12 kappale). Komissio katsoo tämän johdosta, että direktiivissä 2003/96/EY asetettujen vähimmäisverotasojen noudattaminen kannustaa yrityksiä parantamaan ympäristönsuojelua. Tästä syystä komissio voi hyväksyä sen, että vähimmäisverotasojen noudattaminen vastaa merkittävää osaa kansallisesta verosta, kuten suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa edellytetään. Näin ollen Ruotsin toimenpide voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseltä ajalta ainoastaan siltä osin kuin tuensaajilta perittävä vero vastaa direktiivissä 2003/96/EY vahvistettuja vähimmäisverokantoja. Sääntöjenvastainen tuki vastaa näin ollen määrää, joka saadaan soveltamalla direktiivissä 2003/96/EY asetettuja vähimmäistasoja. |
| --- | --- |

(50)

Kuten 18 kappaleessa mainittiin, direktiivi 2003/96/EY tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004. Kyseisessä direktiivissä otetaan nimenomaisesti huomioon ympäristönsuojelua koskeva tavoite (ks. erityisesti 3, 6, 7 ja 12 kappale). Komissio katsoo tämän johdosta, että direktiivissä 2003/96/EY asetettujen vähimmäisverotasojen noudattaminen kannustaa yrityksiä parantamaan ympäristönsuojelua. Tästä syystä komissio voi hyväksyä sen, että vähimmäisverotasojen noudattaminen vastaa merkittävää osaa kansallisesta verosta, kuten suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa edellytetään. Näin ollen Ruotsin toimenpide voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseltä ajalta ainoastaan siltä osin kuin tuensaajilta perittävä vero vastaa direktiivissä 2003/96/EY vahvistettuja vähimmäisverokantoja. Sääntöjenvastainen tuki vastaa näin ollen määrää, joka saadaan soveltamalla direktiivissä 2003/96/EY asetettuja vähimmäistasoja.

| (51) | Kyseinen vero on yhdenmukaistettu direktiivillä 2003/96/EY 1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien nykyisen järjestelmän voimassaolon päättymiseen asti. Näin ollen sovelletaan suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan ensimmäistä luetelmakohtaa. Määräyksen mukaan verohuojennus voidaan hyväksyä, jos yritysten maksama vero huojennuksen jälkeen on yhteisön vähimmäisverokantaa korkeampi. Direktiivin 2003/96/EY 10 artiklan mukaan sähkön yrityskäytön vähimmäisverokanta on 0,5 euroa MWh. Vahvistettua vähimmäisverokantaa ei ole noudatettu tässä asiassa. Saman direktiivin 17 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaan nollaverokanta on sallittu sellaisen sopimuksen tai vastaavan järjestelyn tehneiden energiavaltaisten yritysten osalta, jossa ne sitoutuvat toteuttamaan toimenpiteitä saavuttaakseen ympäristötavoitteet tai paremman energiatehokkuuden, jotka vastaavat sitä, mikä olisi saavutettu, jos olisi noudatettu yhteisön vähimmäisverokantoja. Tässä asiassa nollaverokannan soveltamista koskevat edellytykset eivät täyty. Myös 1 päivän tammikuuta 2004 jälkeiseltä ajalta Ruotsin toimenpide voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi vain siltä osin kuin tuensaajien on maksettava direktiivissä 2003/96/EY vahvistetut vähimmäisverokannat. |
| --- | --- |

(51)

Kyseinen vero on yhdenmukaistettu direktiivillä 2003/96/EY 1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien nykyisen järjestelmän voimassaolon päättymiseen asti. Näin ollen sovelletaan suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan ensimmäistä luetelmakohtaa. Määräyksen mukaan verohuojennus voidaan hyväksyä, jos yritysten maksama vero huojennuksen jälkeen on yhteisön vähimmäisverokantaa korkeampi. Direktiivin 2003/96/EY 10 artiklan mukaan sähkön yrityskäytön vähimmäisverokanta on 0,5 euroa MWh. Vahvistettua vähimmäisverokantaa ei ole noudatettu tässä asiassa. Saman direktiivin 17 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaan nollaverokanta on sallittu sellaisen sopimuksen tai vastaavan järjestelyn tehneiden energiavaltaisten yritysten osalta, jossa ne sitoutuvat toteuttamaan toimenpiteitä saavuttaakseen ympäristötavoitteet tai paremman energiatehokkuuden, jotka vastaavat sitä, mikä olisi saavutettu, jos olisi noudatettu yhteisön vähimmäisverokantoja. Tässä asiassa nollaverokannan soveltamista koskevat edellytykset eivät täyty. Myös 1 päivän tammikuuta 2004 jälkeiseltä ajalta Ruotsin toimenpide voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi vain siltä osin kuin tuensaajien on maksettava direktiivissä 2003/96/EY vahvistetut vähimmäisverokannat.

| (52) | Tämän johdosta komissio päättelee, että toimenpide ei ole suuntaviivojen ja direktiivin 2003/96/EY mukainen 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien siihen asti kun poikkeusta sovelletaan sen nykyisessä muodossa. Sääntöjenvastainen tuki vastaa määrää, joka saadaan soveltamalla direktiivissä 2003/96/EY asetettua vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

(52)

Tämän johdosta komissio päättelee, että toimenpide ei ole suuntaviivojen ja direktiivin 2003/96/EY mukainen 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien siihen asti kun poikkeusta sovelletaan sen nykyisessä muodossa. Sääntöjenvastainen tuki vastaa määrää, joka saadaan soveltamalla direktiivissä 2003/96/EY asetettua vähimmäistasoa.

| (53) | Kun sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, se on asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan perittävä takaisin tuensaajalta. Tuen takaisinperinnän avulla palautetaan mahdollisuuksien mukaan ennen tuen myöntämistä vallinnut kilpailutilanne. Se, että tuki myönnetään tavallisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ei vaikuta takaisinperintään, sillä yhteisön lainsäädäntö menee kansallisen lainsäädännön edelle. |
| --- | --- |

(53)

Kun sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, se on asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan perittävä takaisin tuensaajalta. Tuen takaisinperinnän avulla palautetaan mahdollisuuksien mukaan ennen tuen myöntämistä vallinnut kilpailutilanne. Se, että tuki myönnetään tavallisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ei vaikuta takaisinperintään, sillä yhteisön lainsäädäntö menee kansallisen lainsäädännön edelle.

| (54) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa kuitenkin säädetään, että ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (18) ja komission omassa päätöskäytännössä on vahvistettu, että kun tuensaajalla on komission toimien johdosta perusteltu luottamus siihen, että tuki on myönnetty yhteisön lainsäädännön mukaisesti, tuen takaisinperintämääräys olisi vastoin yhteisön oikeuden yleistä periaatetta. |
| --- | --- |

(54)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa kuitenkin säädetään, että ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (18) ja komission omassa päätöskäytännössä on vahvistettu, että kun tuensaajalla on komission toimien johdosta perusteltu luottamus siihen, että tuki on myönnetty yhteisön lainsäädännön mukaisesti, tuen takaisinperintämääräys olisi vastoin yhteisön oikeuden yleistä periaatetta.

| (55) | Jäsenvaltioiden vastuulla on saattaa kansalliset toimenpiteet valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaisiksi, jotta vältettäisiin kilpailun vääristyminen, ilmoittaa komissiolle kaikesta valtiontuesta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja pidättäytyä tuen myöntämisestä kun komissio tutkii sitä. Yritykset eivät voi periaatteessa vedota luottamuksensuojaan, kun on kyse sääntöjenvastaisesti myönnetystä valtiontuesta. Yhteisön valtiontukien valvonnan tavoite ei täyttyisi, jos yritykset voisivat menestyksekkäästi vedota kansalliseen lainsäädäntöön, myös silloin kun säädökset on annettu hyvässä uskossa mutta ei valtiontukisääntöjen mukaisesti ja sen vuoksi ne vääristävät kilpailua. |
| --- | --- |

(55)

Jäsenvaltioiden vastuulla on saattaa kansalliset toimenpiteet valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaisiksi, jotta vältettäisiin kilpailun vääristyminen, ilmoittaa komissiolle kaikesta valtiontuesta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja pidättäytyä tuen myöntämisestä kun komissio tutkii sitä. Yritykset eivät voi periaatteessa vedota luottamuksensuojaan, kun on kyse sääntöjenvastaisesti myönnetystä valtiontuesta. Yhteisön valtiontukien valvonnan tavoite ei täyttyisi, jos yritykset voisivat menestyksekkäästi vedota kansalliseen lainsäädäntöön, myös silloin kun säädökset on annettu hyvässä uskossa mutta ei valtiontukisääntöjen mukaisesti ja sen vuoksi ne vääristävät kilpailua.

| (56) | Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti asiassa C-265/85, Van den Bergh en Jurgens BV v. komissio (19), antamassaan tuomiossa, että talouden toimija, jossa yhteisön toimielin on herättänyt perusteltuja odotuksia, voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen. Toisaalta jos harkitseva ja varovainen talouden toimija voi ennalta aavistaa etuaan koskevan yhteisön toimenpiteen käyttöönoton, talouden toimija ei voi vedota tähän periaatteeseen, jos toimenpide otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(56)

Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti asiassa C-265/85, Van den Bergh en Jurgens BV v. komissio (19), antamassaan tuomiossa, että talouden toimija, jossa yhteisön toimielin on herättänyt perusteltuja odotuksia, voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen. Toisaalta jos harkitseva ja varovainen talouden toimija voi ennalta aavistaa etuaan koskevan yhteisön toimenpiteen käyttöönoton, talouden toimija ei voi vedota tähän periaatteeseen, jos toimenpide otetaan käyttöön.

| (57) | Ruotsin viranomaiset toteavat, että tukea ei pidä periä takaisin, koska komissio ei ole täyttänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Komissio ehdotti tältä osin jäsenvaltioille, että ne muuttaisivat voimassa olevat ympäristötukiohjelmansa uusien suuntaviivojen mukaisiksi 1 päivään tammikuuta 2002 mennessä. Oikeuskäytännössä (20) on vahvistettu, että tällainen suuntaviivoissa tehty ehdotus muodostaa erään tavan harjoittaa säännöllistä ja toistuvaa yhteistyötä, jonka yhteydessä komissio seuraa jatkuvasti jäsenvaltioiden kanssa niiden voimassaolevia tukijärjestelmiä ja tekee jäsenvaltioille ehdotuksia aiheellisiksi toimenpiteiksi. Komission ja jokaisen jäsenvaltion välinen sopimus täydellisestä luettelosta, joka kattaisi kaikki voimassa olevat tukiohjelmat, ei olisi käytännöllistä. Sen vuoksi on kohtuullista jättää tukiohjelmien saattaminen suuntaviivojen mukaisiksi jäsenvaltioiden vastuulle. Tähän on syynä erityisesti se, että jäsenvaltiot ovat mukana uusien suuntaviivojen laadinnassa ja ovat ennen niiden voimaantuloa hyvin tietoisia niiden vaikutuksista voimassaoleviin tukiohjelmiin. Tässä asiassa Ruotsin viranomaiset väittävät, että Ruotsi on ilmoittanut komissiolle tukiohjelmasta esimerkiksi toimittamalla komissiolle Ruotsin täydellisen energiaverolain. Komissio katsoo, että nämä tiedot lähetettiin ja niitä käytettiin muissa yhteyksissä ja että näiden tietojen lähettäminen ei missään tapauksessa voi korvata perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista muodollista ilmoitusta. |
| --- | --- |

(57)

Ruotsin viranomaiset toteavat, että tukea ei pidä periä takaisin, koska komissio ei ole täyttänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Komissio ehdotti tältä osin jäsenvaltioille, että ne muuttaisivat voimassa olevat ympäristötukiohjelmansa uusien suuntaviivojen mukaisiksi 1 päivään tammikuuta 2002 mennessä. Oikeuskäytännössä (20) on vahvistettu, että tällainen suuntaviivoissa tehty ehdotus muodostaa erään tavan harjoittaa säännöllistä ja toistuvaa yhteistyötä, jonka yhteydessä komissio seuraa jatkuvasti jäsenvaltioiden kanssa niiden voimassaolevia tukijärjestelmiä ja tekee jäsenvaltioille ehdotuksia aiheellisiksi toimenpiteiksi. Komission ja jokaisen jäsenvaltion välinen sopimus täydellisestä luettelosta, joka kattaisi kaikki voimassa olevat tukiohjelmat, ei olisi käytännöllistä. Sen vuoksi on kohtuullista jättää tukiohjelmien saattaminen suuntaviivojen mukaisiksi jäsenvaltioiden vastuulle. Tähän on syynä erityisesti se, että jäsenvaltiot ovat mukana uusien suuntaviivojen laadinnassa ja ovat ennen niiden voimaantuloa hyvin tietoisia niiden vaikutuksista voimassaoleviin tukiohjelmiin. Tässä asiassa Ruotsin viranomaiset väittävät, että Ruotsi on ilmoittanut komissiolle tukiohjelmasta esimerkiksi toimittamalla komissiolle Ruotsin täydellisen energiaverolain. Komissio katsoo, että nämä tiedot lähetettiin ja niitä käytettiin muissa yhteyksissä ja että näiden tietojen lähettäminen ei missään tapauksessa voi korvata perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista muodollista ilmoitusta.

| (58) | Svenskt Näringsliv väittää, että tuki on voimassa olevaa tukea ja että sen vuoksi ei voida vaatia takaisinperintää. Komissio katsoo, että toimenpide oli voimassa olevaa tukea ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2001. Tammikuun 1 päivänä 2002 tuesta tuli uusi tuki, sillä se olisi pitänyt saattaa suuntaviivojen mukaiseksi. Komissio ei näin ollen ole samaa mieltä Svenskt Näringslivin väitteen kanssa. |
| --- | --- |

(58)

Svenskt Näringsliv väittää, että tuki on voimassa olevaa tukea ja että sen vuoksi ei voida vaatia takaisinperintää. Komissio katsoo, että toimenpide oli voimassa olevaa tukea ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2001. Tammikuun 1 päivänä 2002 tuesta tuli uusi tuki, sillä se olisi pitänyt saattaa suuntaviivojen mukaiseksi. Komissio ei näin ollen ole samaa mieltä Svenskt Näringslivin väitteen kanssa.

| (59) | Yhteenvetona voidaan todeta komission katsovan, että Ruotsin väitteet eivät ole peruste tehdä päätöstä vaatimatta takaisinperintää. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy kuitenkin ilmi, että komission on otettava omasta aloitteestaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeuttavat luopumaan sääntöjenvastaisen tuen takaisinperimisestä, jos tämä olisi vastoin jotakin yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, kuten edunsaajien luottamuksensuojan periaatetta. |
| --- | --- |

(59)

Yhteenvetona voidaan todeta komission katsovan, että Ruotsin väitteet eivät ole peruste tehdä päätöstä vaatimatta takaisinperintää. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy kuitenkin ilmi, että komission on otettava omasta aloitteestaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeuttavat luopumaan sääntöjenvastaisen tuen takaisinperimisestä, jos tämä olisi vastoin jotakin yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, kuten edunsaajien luottamuksensuojan periaatetta.

| (60) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan mukaan velvollisuus toteuttaa aiheelliset toimenpiteet sitoo jäsenvaltiota ainoastaan, kun tämä on hyväksynyt ehdotetut toimenpiteet. Tämä on vahvistettu oikeuskäytännössä (21). Näin ollen toimenpiteen aseman muuttuminen voimassa olevasta tuesta uudeksi tueksi oli seurausta siitä, että Ruotsin hallitus hyväksyi suuntaviivoissa ehdotetut aiheelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(60)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan mukaan velvollisuus toteuttaa aiheelliset toimenpiteet sitoo jäsenvaltiota ainoastaan, kun tämä on hyväksynyt ehdotetut toimenpiteet. Tämä on vahvistettu oikeuskäytännössä (21). Näin ollen toimenpiteen aseman muuttuminen voimassa olevasta tuesta uudeksi tueksi oli seurausta siitä, että Ruotsin hallitus hyväksyi suuntaviivoissa ehdotetut aiheelliset toimenpiteet.

| (61) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 26 artiklan 1 kohdan perusteella on mahdollista, että seurauksena siitä, että komissio ei julkaissut Ruotsin päätöstä hyväksyä suuntaviivat, eräät tuensaajat ovat hyvässä uskossa voineet olettaa, että kyseinen kansallinen toimenpide katsottiin edelleen voimassa olevaksi tueksi. Asetuksen 26 artiklan mukaan komissio julkaisee ”tiivistelmän päätöksistä, jotka se on tehnyt [...] 18 artiklan nojalla yhdessä 19 artiklan 1 kohdan kanssa.” Saman asetuksen 18 artiklassa todetaan, että ”jos komissio [...] katsoo, että voimassa oleva tukiohjelma ei sovellu tai ei enää sovellu yhteismarkkinoille, se antaa suosituksen, jossa se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä asianomaiselle jäsenvaltiolle”. Asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa todetaan, että kun jäsenvaltio hyväksyy ehdotetut toimenpiteet, komissio ”kirjaa kyseisen tiedon” ja ilmoittaa siitä jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(61)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 26 artiklan 1 kohdan perusteella on mahdollista, että seurauksena siitä, että komissio ei julkaissut Ruotsin päätöstä hyväksyä suuntaviivat, eräät tuensaajat ovat hyvässä uskossa voineet olettaa, että kyseinen kansallinen toimenpide katsottiin edelleen voimassa olevaksi tueksi. Asetuksen 26 artiklan mukaan komissio julkaisee ”tiivistelmän päätöksistä, jotka se on tehnyt [...] 18 artiklan nojalla yhdessä 19 artiklan 1 kohdan kanssa.” Saman asetuksen 18 artiklassa todetaan, että ”jos komissio [...] katsoo, että voimassa oleva tukiohjelma ei sovellu tai ei enää sovellu yhteismarkkinoille, se antaa suosituksen, jossa se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä asianomaiselle jäsenvaltiolle”. Asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa todetaan, että kun jäsenvaltio hyväksyy ehdotetut toimenpiteet, komissio ”kirjaa kyseisen tiedon” ja ilmoittaa siitä jäsenvaltiolle.

| (62) | Komissio ei julkaissut jokaisen jäsenvaltion hyväksyntää, joka koski komission ehdottamia toimenpiteitä suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi. Komission on näin ollen vaikea osoittaa, että tuensaajille oli asianmukaisesti ilmoitettu, että Ruotsin hallitus oli hyväksynyt toimenpiteet ja että sen seurauksena tuki muuttui voimassa olevasta tuesta uudeksi tueksi. Kun komission päätös 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta julkaistiin, tuensaajien olisi kuitenkin pitänyt olla selvillä siitä, että toimenpide ei enää ollut voimassa olevaa tukea ja että se saattoi olla suuntaviivojen vastaista. Päätös menettelyn aloittamisesta tässä asiassa julkaistiin 9 päivänä elokuuta 2003. |
| --- | --- |

(62)

Komissio ei julkaissut jokaisen jäsenvaltion hyväksyntää, joka koski komission ehdottamia toimenpiteitä suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi. Komission on näin ollen vaikea osoittaa, että tuensaajille oli asianmukaisesti ilmoitettu, että Ruotsin hallitus oli hyväksynyt toimenpiteet ja että sen seurauksena tuki muuttui voimassa olevasta tuesta uudeksi tueksi. Kun komission päätös 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta julkaistiin, tuensaajien olisi kuitenkin pitänyt olla selvillä siitä, että toimenpide ei enää ollut voimassa olevaa tukea ja että se saattoi olla suuntaviivojen vastaista. Päätös menettelyn aloittamisesta tässä asiassa julkaistiin 9 päivänä elokuuta 2003.

| (63) | Ottaen kaikki nämä seikat huomioon komissio päättelee tässä asiassa, että ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisupäivää myönnetyn tuen takaisinperintä olisi vastoin luottamuksensuojan periaatetta. Komissio päättää tämän vuoksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti, että takaisinperintää ei suoriteta 1 päivän tammikuuta 2002 ja 8 päivän elokuuta 2003 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(63)

Ottaen kaikki nämä seikat huomioon komissio päättelee tässä asiassa, että ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisupäivää myönnetyn tuen takaisinperintä olisi vastoin luottamuksensuojan periaatetta. Komissio päättää tämän vuoksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti, että takaisinperintää ei suoriteta 1 päivän tammikuuta 2002 ja 8 päivän elokuuta 2003 väliseltä ajalta.

| (64) | Tuki, joka on myönnetty tukiohjelman mukaisesti 9 päivän elokuuta 2003 jälkeen, on kuitenkin perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(64)

Tuki, joka on myönnetty tukiohjelman mukaisesti 9 päivän elokuuta 2003 jälkeen, on kuitenkin perittävä takaisin.

VI   PÄÄTELMÄT

| (65) | Komissio katsoo, että Ruotsi on hyväksymistään komission ehdottamista aiheellisista toimenpiteistä johtuvien velvoitteiden ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti pitänyt voimassa energiaverolain (1994:1776) ilman muutoksia 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen. |
| --- | --- |

(65)

Komissio katsoo, että Ruotsi on hyväksymistään komission ehdottamista aiheellisista toimenpiteistä johtuvien velvoitteiden ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti pitänyt voimassa energiaverolain (1994:1776) ilman muutoksia 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen.

| (66) | Tukiohjelma on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(66)

Tukiohjelma on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (67) | Tuki on 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen ollut suuntaviivojen ja erityisesti niiden 51.1 kohdan b alakohdan vastaista samoin kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten poikkeusten vastaista. Koska tukiohjelmaan sellaisenaan ei voida soveltaa muita soveltuvuusperusteita, tukiohjelma ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(67)

Tuki on 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen ollut suuntaviivojen ja erityisesti niiden 51.1 kohdan b alakohdan vastaista samoin kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten poikkeusten vastaista. Koska tukiohjelmaan sellaisenaan ei voida soveltaa muita soveltuvuusperusteita, tukiohjelma ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (68) | Sääntöjenvastaisesti maksettu tuki on perittävä takaisin asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa perintäkauden on alettava sinä päivänä, jona komission päätös 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa julkaistiin, ja päätyttävä uuden energiaverojärjestelmän voimaantulopäivänä, ts. tuki, joka on myönnetty 9 päivän elokuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana, on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(68)

Sääntöjenvastaisesti maksettu tuki on perittävä takaisin asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa perintäkauden on alettava sinä päivänä, jona komission päätös 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa julkaistiin, ja päätyttävä uuden energiaverojärjestelmän voimaantulopäivänä, ts. tuki, joka on myönnetty 9 päivän elokuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana, on perittävä takaisin.

| (69) | Tämä päätös koskee kyseistä tukiohjelmaa, ja se on pantava täytäntöön välittömästi, erityisesti tukiohjelman perusteella myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperinnän osalta. Komissio huomauttaa myös, että tukiohjelmaa koskeva päätös ei vaikuta mahdollisuuteen katsoa yksittäinen tuki kokonaan tai osittain yhteismarkkinoille soveltuvaksi sen omien piirteiden perusteella. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun yksittäinen tuki kuuluu vähämerkityksisestä tuesta (de minimis) annettujen sääntöjen piiriin tai siihen sovelletaan komission tulevaa päätöstä tai poikkeusasetusta, |
| --- | --- |

(69)

Tämä päätös koskee kyseistä tukiohjelmaa, ja se on pantava täytäntöön välittömästi, erityisesti tukiohjelman perusteella myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperinnän osalta. Komissio huomauttaa myös, että tukiohjelmaa koskeva päätös ei vaikuta mahdollisuuteen katsoa yksittäinen tuki kokonaan tai osittain yhteismarkkinoille soveltuvaksi sen omien piirteiden perusteella. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun yksittäinen tuki kuuluu vähämerkityksisestä tuesta (de minimis) annettujen sääntöjen piiriin tai siihen sovelletaan komission tulevaa päätöstä tai poikkeusasetusta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Verovapautus, jonka Ruotsi on myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen energiaverolain (1994:1776) mukaisesti, on valtiontukiohjelma, jonka Ruotsi on pannut täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin tuensaajat eivät joudu maksamaan direktiivissä 2003/96/EY vahvistettuja vähimmäisverotasoja. Koska tukeen ei voida soveltaa muuta soveltuvuusperustetta, tuki on todettava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

2 artikla

Ruotsin on kumottava 1 artiklassa tarkoitettu tukiohjelma siltä osin kuin se on edelleen voimassa.

3 artikla

1.   Ruotsin on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2.   Ruotsin on peruutettava vielä maksamatta olevat tukimaksut tämän päätöksen voimaantulopäivästä lukien.

3.   Takaisinperintä on toteutettava viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

4.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.

5.   Korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (22) 9–11 artiklan säännösten mukaisesti.

4 artikla

Ruotsin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet. Nämä tiedot on toimitettava tämän päätöksen liitteessä olevalla lomakkeella.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä kesäkuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 189, 9.8.2003, s. 6.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1971, määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä (EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1), ja erityisesti sen 3 artiklan mukaan huomautusten viimeinen jättöpäivä oli 10. syyskuuta 2003. Svenskt Näringsliv pyysi 15. elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä määräajan pidentämistä 30 päivään syyskuuta 2003. Komissio hyväksyi pyynnön 9. syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

3

(4)  Poikkeus koskee myös kasvihuoneyrityksiä. Komissio aikoo tehdä erillisen päätöksen näitä yrityksiä koskevasta poikkeuksesta.

4

(5)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

5

(6)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

6

(7)  Esimerkiksi tuki N 255/96 – Ruotsi – Energiaverolaki (EYVL C 71, 7.3.1997, s. 10) ja NN 72a/2000 – Ruotsi – Hiilidioksidivero-ohjelman pidennys (EYVL C 117, 21.4.2001, s. 19).

7

(8)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/75/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 100).

8

(9)  Yhteisöjen tuomioistuimen 8 päivänä marraskuuta 2001 asiassa C-143/99 antama tuomio, Adria-Wien Pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH vastaan Finanzlandesdirektion für Kärnten. Kok. 2001, s. I-8365.

9

(10)  Esimerkiksi vastauksessaan komission 7. toukokuuta 1996 päivättyyn kirjeeseen (D/50485) Ruotsin viranomaiset toimittivat energiaverolain koko tekstin, josta selviää tehdasteollisuudelle myönnetty täydellinen vapautus sähköverosta. Toimenpiteestä oli lisäksi tiivistelmät 15. huhtikuuta 1998 ja 31. toukokuuta 1999 päivätyissä kirjeissä, jotka Ruotsin viranomaiset lähettivät komissiolle.

10

(11)  Ruotsin asetuskokoelma (SFS) 2003:810.

11

(12)  Ks. N 156/04 – Ruotsi – Tehdasteollisuudessa käytettävän sähkön energiavero (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

12

(13)  Ks. esimerkiksi asiassa C-143/99, Adria-Wien Pipeline, annettu tuomio (op.cit.).

13

op.cit

(14)  Adria-Wien Pipeline, 48 kohta, op.cit.

14

op.cit

(15)  Komission päätös 2002/676/EY, EHTY, tehty 3 päivänä huhtikuuta 2002, kaksoiskäyttöä koskevasta vapautuksesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo panna täytäntöön ilmastonmuutosmaksujärjestelmän mukaisesti, sekä tiettyjä kilpailevia prosesseja koskevan vapautuksen laajentamisesta (EYVL L 229, 27.8.2002, s. 15), tuki N 449/01 – Saksa – Ympäristöveron uudistuksen jatkaminen 31.3.2002 jälkeen (EYVL C 137, 8.6.2002, s. 24), tuki N 74/A/02 – Suomi – Tuki energiaintensiivisille yrityksille (EUVL C 104, 30.4.2003, s. 9) ja tuki C 33/03 (ex NN 34/03 – Itävalta – Energiaveron palautus vuosina 2002 ja 2003 (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

15

(16)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline (op.cit.).

16

op.cit.).

(17)  EYVL C 34, 7.2.2002, s. 13.

17

(18)  Yhteisöjen tuomioistuimen 24 päivänä marraskuuta 1987 asiassa 223/85 antama tuomio, Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1987, s. 4617.

18

(19)  Yhteisöjen tuomioistuimen 11 päivänä maaliskuuta 1987 asiassa 265/85 antama tuomio, Van den Bergh en Jurgens BV ja Van Dijk Food Products (Lopik) BV vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1987, s. 1155, erityisesti 44 kohta.

19

(20)  Yhteisöjen tuomioistuimen 18 päivänä kesäkuuta 2002 asiassa C-242/2000 antama tuomio, Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 2002, s. I-5603, erityisesti 28 kohta.

20

(21)  Asia C-242/2000, Saksa v. komissio (op.cit.), asia C-311/94, IJssel-Vliet, Kok. 1996, s. I-5023, erityisesti 36 ja 37 kohta, sekä asia C-288/96, Saksa v. komissio, Kok. 2000, s. I-8237, erityisesti 62–65 kohta.

21

op.cit

(22)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

22

---

LIITE

Komission päätöksen 2005/468/EY täytäntöönpanoa koskevat tiedot

1.   Tuensaajien ja takaisinperittävän tuen kokonaismäärät

| 1.1 | Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti, miten yksittäisiltä tuensaajilta takaisinperittävän tuen määrä lasketaan






  — | pääoma, |
| --- | --- | --- |

1.1

Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti, miten yksittäisiltä tuensaajilta takaisinperittävän tuen määrä lasketaan

—

pääoma,

| — | korot. |
| --- | --- |

—

korot.

| 1.2 | Mikä on tukiohjelman perusteella sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen kokonaismäärä (bruttoavustusekvivalenttina vuoden ... hinnoissa ilmaistuna)? |
| --- | --- |

1.2

Mikä on tukiohjelman perusteella sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen kokonaismäärä (bruttoavustusekvivalenttina vuoden ... hinnoissa ilmaistuna)?

| 1.3 | Mikä on tukiohjelman perusteella sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saajien kokonaismäärä? |
| --- | --- |

1.3

Mikä on tukiohjelman perusteella sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saajien kokonaismäärä?

2.   Tuen takaisinperimiseksi suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

| 2.1 | Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti mitä toimenpiteitä on suunnitteilla ja mitä toimenpiteitä on jo toteutettu tuen välittömäksi ja tosiasialliseksi takaisinperimiseksi. Ilmoittakaa tarvittaessa toteutettujen tai suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti mitä toimenpiteitä on suunnitteilla ja mitä toimenpiteitä on jo toteutettu tuen välittömäksi ja tosiasialliseksi takaisinperimiseksi. Ilmoittakaa tarvittaessa toteutettujen tai suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on kokonaisuudessaan toteutettu? |
| --- | --- |

2.2

Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on kokonaisuudessaan toteutettu?

3.   Yksittäisiä tuensaajia koskevat tiedot

Jäljempänä olevassa taulukossa pyydetään esittämään kutakin sellaista tuensaajaa koskevat tiedot, jolta on perittävä takaisin tukiohjelmassa sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki.

| Tuensaaja | Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen määrä (1)

  Valuutta: | Palautuksen määrä (2)

  Valuutta: |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Tuensaaja

Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen määrä (1)

Valuutta:

Palautuksen määrä (2)

Valuutta:

---

(1)  Tuensaajan käyttöön asetetun tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina vuoden ... hinnoissa ilmaistuna).

(2)  Palautettava bruttomäärä (korko mukaan luettuna).

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/31

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005,

päätöksen 2004/614/EY muuttamisesta kolmannen kerran siltä osin kuin on kyse lintuinfluenssaan liittyvien suojatoimenpiteiden soveltamisajasta Etelä-Afrikassa

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1863)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/469/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (2) ja erityisesti sen 22 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio hyväksyi Etelä-Afrikan tasavallassa esiintyvään erittäin patogeeniseen lintuinfluenssaan liittyvistä suojatoimenpiteistä 24 päivänä elokuuta 2004 tekemällään päätöksellä 2004/614/EY (3) lintuinfluenssaan liittyviä suojatoimenpiteitä sileälastaisten lintujen parvissa Etelä-Afrikassa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi Etelä-Afrikan tasavallassa esiintyvään erittäin patogeeniseen lintuinfluenssaan liittyvistä suojatoimenpiteistä 24 päivänä elokuuta 2004 tekemällään päätöksellä 2004/614/EY (3) lintuinfluenssaan liittyviä suojatoimenpiteitä sileälastaisten lintujen parvissa Etelä-Afrikassa.

| (2) | Komissio sai joulukuussa 2004 Etelä-Afrikalta tiedon, jonka mukaan tautitilanne sileälastaisten lintujen parvissa oli parantunut. Komissio ei kuitenkaan voinut tämän tiedon perusteella tehdä päätelmää, jonka mukaan tauti olisi ollut tosiasiallisesti hallinnassa. Etelä-Afrikalta ei ole saatu lisätietoja, ja nykyinen tautitilanne vaikuttaa epäselvältä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio sai joulukuussa 2004 Etelä-Afrikalta tiedon, jonka mukaan tautitilanne sileälastaisten lintujen parvissa oli parantunut. Komissio ei kuitenkaan voinut tämän tiedon perusteella tehdä päätelmää, jonka mukaan tauti olisi ollut tosiasiallisesti hallinnassa. Etelä-Afrikalta ei ole saatu lisätietoja, ja nykyinen tautitilanne vaikuttaa epäselvältä.

| (3) | Näissä olosuhteissa on aiheellista jatkaa päätöksen 2004/614/EY soveltamista edelleen kuudella kuukaudella. Kyseistä päätöstä voidaan kuitenkin tarkistaa ennen kuuden kuukauden jakson päättymistä riippuen Etelä-Afrikan mahdollisesti toimittamista lisätiedoista. |
| --- | --- |

(3)

Näissä olosuhteissa on aiheellista jatkaa päätöksen 2004/614/EY soveltamista edelleen kuudella kuukaudella. Kyseistä päätöstä voidaan kuitenkin tarkistaa ennen kuuden kuukauden jakson päättymistä riippuen Etelä-Afrikan mahdollisesti toimittamista lisätiedoista.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2004/614/EY 7 artiklassa oleva päivämäärä ”30 päivään kesäkuuta 2005” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2005”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1); oikaisu: EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 275, 25.8.2004, s. 20. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/210/EY (EUVL L 68, 15.3.2005, s. 43).

3

---

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/32

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005,

Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä

(2005/470/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio vastaanotti 5 päivänä kesäkuuta 1991 yhteisen kauppapolitiikan lujittamisesta erityisesti suojauduttaessa laittomilta kauppatavoilta 17 päivänä syyskuuta 1984 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2641/84 (2) mukaisen valituksen kansainväliseltä fonografiateollisuuden liitolta (IFPI), joka edustaa käytännössä kaikkia yhteisön äänitallenteiden tuottajia. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 5 päivänä kesäkuuta 1991 yhteisen kauppapolitiikan lujittamisesta erityisesti suojauduttaessa laittomilta kauppatavoilta 17 päivänä syyskuuta 1984 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2641/84 (2) mukaisen valituksen kansainväliseltä fonografiateollisuuden liitolta (IFPI), joka edustaa käytännössä kaikkia yhteisön äänitallenteiden tuottajia.

| (2) | Valituksessa väitettiin, että yhteisön äänitallenteiden piratismi on yleistä Thaimaassa ja että tämä aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti siksi, että se vaikuttaa Thaimaahan ja muihin yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaan yhteisön äänitallenteiden vientiin. |
| --- | --- |

(2)

Valituksessa väitettiin, että yhteisön äänitallenteiden piratismi on yleistä Thaimaassa ja että tämä aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti siksi, että se vaikuttaa Thaimaahan ja muihin yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaan yhteisön äänitallenteiden vientiin.

| (3) | Komissio päätti, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimusmenettelyn aloittamiseksi. Asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Komissio päätti, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimusmenettelyn aloittamiseksi. Asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä
   (3).

| (4) | Menettelyn aloittamisen jälkeen komissio teki tosiasioihin perustuvan ja oikeudellisen tutkimuksen ja esitti tutkimuskertomuksensa neuvoa-antavalle komitealle 20 päivänä helmikuuta 1992. Kertomuksesta kävi ilmi, että lähinnä sen vuoksi, että Thaimaan viranomaiset eivät panneet moitteettomasti täytäntöön tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, äänitallenteiden (kansainvälinen valikoima) piratismi kasvoi viitekautena todennäköisesti 90 prosenttiin, ja tämä aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti, koska myynti väheni Thaimaan markkinoilla (ja eräissä muissa yhteisön ulkopuolisissa maissa). |
| --- | --- |

(4)

Menettelyn aloittamisen jälkeen komissio teki tosiasioihin perustuvan ja oikeudellisen tutkimuksen ja esitti tutkimuskertomuksensa neuvoa-antavalle komitealle 20 päivänä helmikuuta 1992. Kertomuksesta kävi ilmi, että lähinnä sen vuoksi, että Thaimaan viranomaiset eivät panneet moitteettomasti täytäntöön tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, äänitallenteiden (kansainvälinen valikoima) piratismi kasvoi viitekautena todennäköisesti 90 prosenttiin, ja tämä aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti, koska myynti väheni Thaimaan markkinoilla (ja eräissä muissa yhteisön ulkopuolisissa maissa).

| (5) | Komissio neuvotteli tämän jälkeen Thaimaan viranomaisten kanssa, ja näiden neuvottelujen perusteella Thaimaan hallitus sitoutui syyskuussa 1992 vähentämään yhteisön äänitallenteiden piratismin häviävän pienelle tasolle mahdollisimman lyhyessä ajassa ja ensimmäisessä vaiheessa vähentämään sitä merkittävästi yhden vuoden aikana. Thaimaan uusi tekijänoikeuslaki tuli voimaan 21 päivänä maaliskuuta 1995. Laissa on useita määräyksiä, joilla pyritään yksinkertaistamaan piraattitavaroiden vastaisia toimia ja joissa määrätään riittävä pelotusvaikutus sekä mahdollisia että tosiasiasiallisia tekijänoikeuksien loukkauksia vastaan ennen kaikkea koventamalla seuraamuksia huomattavasti. Sen vuoksi tutkimusmenettely keskeytettiin komission päätöksellä 96/40/EY (4) ja tilanteen kehittymistä päätettiin seurata tiiviisti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio neuvotteli tämän jälkeen Thaimaan viranomaisten kanssa, ja näiden neuvottelujen perusteella Thaimaan hallitus sitoutui syyskuussa 1992 vähentämään yhteisön äänitallenteiden piratismin häviävän pienelle tasolle mahdollisimman lyhyessä ajassa ja ensimmäisessä vaiheessa vähentämään sitä merkittävästi yhden vuoden aikana. Thaimaan uusi tekijänoikeuslaki tuli voimaan 21 päivänä maaliskuuta 1995. Laissa on useita määräyksiä, joilla pyritään yksinkertaistamaan piraattitavaroiden vastaisia toimia ja joissa määrätään riittävä pelotusvaikutus sekä mahdollisia että tosiasiasiallisia tekijänoikeuksien loukkauksia vastaan ennen kaikkea koventamalla seuraamuksia huomattavasti. Sen vuoksi tutkimusmenettely keskeytettiin komission päätöksellä 96/40/EY (4) ja tilanteen kehittymistä päätettiin seurata tiiviisti.

| (6) | Komissio teki toisen tosiasioihin perustuvan ja oikeudellisen tutkimuksen ja esitti neuvoa-antavalle komitealle tutkimuskertomukset 29 päivänä toukokuuta 2002, 13 päivänä lokakuuta 2003 ja 29 päivänä kesäkuuta 2004. Näistä kertomuksista kävi ilmi, että Thaimaa on toteuttanut toimenpiteitä äänitallenteiden piratismin vähentämiseksi, sillä Thaimaan parlamentti on hyväksynyt optisia viestintävälineitä koskevan lainsäädännön, toimia on tehostettu musiikkipiratismiin syyllistyviä henkilöitä vastaan, koordinaatiota on tiivistetty musiikkipiratismiin liittyviä kysymyksiä käsittelevien eri Thaimaan viranomaisten välillä sekä Thaimaan viranomaisten ja musiikkiteollisuutta edustavien järjestöjen välillä ja kuluttajiin kohdistettuja tiedotuskampanjoita on järjestetty piratismin kielteisistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

(6)

Komissio teki toisen tosiasioihin perustuvan ja oikeudellisen tutkimuksen ja esitti neuvoa-antavalle komitealle tutkimuskertomukset 29 päivänä toukokuuta 2002, 13 päivänä lokakuuta 2003 ja 29 päivänä kesäkuuta 2004. Näistä kertomuksista kävi ilmi, että Thaimaa on toteuttanut toimenpiteitä äänitallenteiden piratismin vähentämiseksi, sillä Thaimaan parlamentti on hyväksynyt optisia viestintävälineitä koskevan lainsäädännön, toimia on tehostettu musiikkipiratismiin syyllistyviä henkilöitä vastaan, koordinaatiota on tiivistetty musiikkipiratismiin liittyviä kysymyksiä käsittelevien eri Thaimaan viranomaisten välillä sekä Thaimaan viranomaisten ja musiikkiteollisuutta edustavien järjestöjen välillä ja kuluttajiin kohdistettuja tiedotuskampanjoita on järjestetty piratismin kielteisistä vaikutuksista.

| (7) | Näistä aloitteista huolimatta äänitallenteiden (kansainvälinen valikoima) piratismi on edelleen vakava ongelma Thaimaassa, ja suuria määriä piraattiäänitallenteita viedään jatkuvasti Euroopan unioniin. Näitä ongelmia olisi kuitenkin parempi käsitellä muulla tavalla kuin asetuksen (EY) N:o 3286/94 mukaisessa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(7)

Näistä aloitteista huolimatta äänitallenteiden (kansainvälinen valikoima) piratismi on edelleen vakava ongelma Thaimaassa, ja suuria määriä piraattiäänitallenteita viedään jatkuvasti Euroopan unioniin. Näitä ongelmia olisi kuitenkin parempi käsitellä muulla tavalla kuin asetuksen (EY) N:o 3286/94 mukaisessa tutkimuksessa.

| (8) | Yhteisön äänitallenteiden piratismia Thaimaassa olisi pyrittävä vähentämään Thaimaan ja yhteisön pysyvillä kahdenvälisillä ja alueellisilla yhteistyöjärjestelyillä. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisön äänitallenteiden piratismia Thaimaassa olisi pyrittävä vähentämään Thaimaan ja yhteisön pysyvillä kahdenvälisillä ja alueellisilla yhteistyöjärjestelyillä.

| (9) | Piratismin vastaisia toimenpiteitä voidaan myös kehittää Thaimaan ja yhteisön välisillä kahdenvälisillä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksilla. |
| --- | --- |

(9)

Piratismin vastaisia toimenpiteitä voidaan myös kehittää Thaimaan ja yhteisön välisillä kahdenvälisillä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksilla.

| (10) | Yhteisö voi myös edelleen antaa Thaimaan viranomaisille rahoitustukiohjelmista tukea, jolla kehitetään kyseisten viranomaisten äänitallenteiden piratismin torjumisessa tarvitsemia teknisiä valmiuksia. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisö voi myös edelleen antaa Thaimaan viranomaisille rahoitustukiohjelmista tukea, jolla kehitetään kyseisten viranomaisten äänitallenteiden piratismin torjumisessa tarvitsemia teknisiä valmiuksia.

| (11) | Thaimaan toteuttamia toimia yhteisön äänitallenteiden piratismia vastaan voidaan seurata järjestelmillä, joita esitetään strategiaa teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanemiseksi yhteisön ulkopuolisissa maissa koskevassa tiedonannossa (5). |
| --- | --- |

(11)

Thaimaan toteuttamia toimia yhteisön äänitallenteiden piratismia vastaan voidaan seurata järjestelmillä, joita esitetään strategiaa teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanemiseksi yhteisön ulkopuolisissa maissa koskevassa tiedonannossa (5).

| (12) | Sen vuoksi on aiheellista päättää tutkimusmenettely. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi on aiheellista päättää tutkimusmenettely.

| (13) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Päätetään Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskeva tutkimusmenettely.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 349, 31.12.1994, s. 71. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 3).

1

(2)  EYVL L 252, 20.9.1984, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 522/94 (EYVL L 66, 10.3.1994, s. 10).

2

(3)  EYVL C 189, 20.7.1991, s. 26.

3

(4)  EYVL L 11, 16.1.1996, s. 7.

4

(5)  EUVL C 129, 26.5.2005, s. 3.

5

---

Oikaisuja

| 25.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/34

---

Oikaistaan komission päätös 2005/465/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 2005, muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 164, 24. kesäkuuta 2005
  )

Päätöksen 2005/465/EY julkaiseminen katsotaan mitättömäksi.

---