# Euroopa Liidu L 240/16.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 240 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide16. september 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 240

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide16. september 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1487/2005, 12. september 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1489/2005, 15. september 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2005 | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1490/2005, 15. september 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1462/2005 kehtestatud eksporditoetusi | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1491/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 5. osaliseks pakkumismenetluseks | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1492/2005, 15. september 2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1493/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1494/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1495/2005, 15. september 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Prantsusmaa sekkumisameti valduses oleva maisi edasimüümiseks ühenduse turul | 36 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1496/2005, 15. september 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1168/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Austria sekkumisameti valduses oleva maisi edasimüümiseks ühenduse turul | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1497/2005, 15. september 2005, millega parandatakse nõukogu ja komisjoni otsust 2005/430/EÜ, Euratom, Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta | 38 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1498/2005, 15. september 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas | 39 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1499/2005, 15. september 2005, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilttursa püük ICES I, II (Norra veed) püügipiirkonna vetes | 40 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2005, 15. september 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 42 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1501/2005, 15. september 2005, määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta | 43 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1502/2005, 15. september 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 44 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1487/2005, 12. september 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1489/2005, 15. september 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2005

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1490/2005, 15. september 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1462/2005 kehtestatud eksporditoetusi

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1491/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 5. osaliseks pakkumismenetluseks

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1492/2005, 15. september 2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1493/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1494/2005, 15. september 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

35

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1495/2005, 15. september 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Prantsusmaa sekkumisameti valduses oleva maisi edasimüümiseks ühenduse turul

36

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1496/2005, 15. september 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1168/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Austria sekkumisameti valduses oleva maisi edasimüümiseks ühenduse turul

37

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1497/2005, 15. september 2005, millega parandatakse nõukogu ja komisjoni otsust 2005/430/EÜ, Euratom, Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta

38

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1498/2005, 15. september 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas

39

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1499/2005, 15. september 2005, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilttursa püük ICES I, II (Norra veed) püügipiirkonna vetes

40

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2005, 15. september 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

42

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1501/2005, 15. september 2005, määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

43

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1502/2005, 15. september 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

44

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, Täiendav abi C 38/03 Hispaania riiklike laevatehaste ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3918 all)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, Täiendav abi C 38/03 Hispaania riiklike laevatehaste ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3918 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3918 all)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1487/2005,

12. september 2005,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (“algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

| (1) | 15. märtsil 2005 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 426/2005 (2) (“ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (“HRV”) pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

15. märtsil 2005 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 426/2005 (2) (“ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (“HRV”) pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes.

| (2) | Tuletatakse meelde, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimisperiood (edaspidi “uurimisperiood”) hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(2)

Tuletatakse meelde, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimisperiood (edaspidi “uurimisperiood”) hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”).

2.   Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes tehti kõigile osapooltele teatavaks asjaolud ning kaalutlused, millel ajutine määrus põhines. Kõikidele osapooltele anti tähtaeg, mille jooksul nad võisid avaldatud teabe kohta arvamust avaldada. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes tehti kõigile osapooltele teatavaks asjaolud ning kaalutlused, millel ajutine määrus põhines. Kõikidele osapooltele anti tähtaeg, mille jooksul nad võisid avaldatud teabe kohta arvamust avaldada.

| (4) | Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

| (5) | Komisjon avaldas seejärel kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksuga tagatud summade lõpliku sissenõudmise. Kõikidele huvitatud isikutele anti ka tähtaeg, mille jooksul nad said avaldatud teabe kohta arvamust avaldada. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning kui see oli asjakohane, muudeti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ettepanekut vastavalt. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon avaldas seejärel kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksuga tagatud summade lõpliku sissenõudmise. Kõikidele huvitatud isikutele anti ka tähtaeg, mille jooksul nad said avaldatud teabe kohta arvamust avaldada. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning kui see oli asjakohane, muudeti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ettepanekut vastavalt.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (6) | Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 11 toodud määratluse kohaselt on vaatlusalune toode viimistletud polüesterfilamentkangas, mis kujutab endast sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kangast, mis sisaldab tekstureeritud ja/või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % ulatuses või enam. Käesolevaga selgitatakse, et isegi kui vaatlusalust toodet kasutatakse tavaliselt rõivaste valmistamiseks, st muu hulgas ka rõivaste voodri valmistamiseks, ning tuulepluuside, spordirõivaste, suusarõivaste, aluspesu ja moedetailide valmistamiseks, võidakse seda kasutada ka muuks otstarbeks, kuigi vähemal määral. Seepärast kuuluvad kõik eespool kirjeldatud viimistletud polüesterfilamentkangast tooted vaatlusaluse toote määratluse alla, hoolimata nende lõppotstarbest. Sõltumata sellest, kas vaatlusalust toodet kasutatakse ühe või teise rõiva valmistamisel, jäävad tema põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused identseks ning seepärast ei mõjuta kasutusotstarbe erinevused vaatlusaluse toote määratlust. |
| --- | --- |

(6)

Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 11 toodud määratluse kohaselt on vaatlusalune toode viimistletud polüesterfilamentkangas, mis kujutab endast sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kangast, mis sisaldab tekstureeritud ja/või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % ulatuses või enam. Käesolevaga selgitatakse, et isegi kui vaatlusalust toodet kasutatakse tavaliselt rõivaste valmistamiseks, st muu hulgas ka rõivaste voodri valmistamiseks, ning tuulepluuside, spordirõivaste, suusarõivaste, aluspesu ja moedetailide valmistamiseks, võidakse seda kasutada ka muuks otstarbeks, kuigi vähemal määral. Seepärast kuuluvad kõik eespool kirjeldatud viimistletud polüesterfilamentkangast tooted vaatlusaluse toote määratluse alla, hoolimata nende lõppotstarbest. Sõltumata sellest, kas vaatlusalust toodet kasutatakse ühe või teise rõiva valmistamisel, jäävad tema põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused identseks ning seepärast ei mõjuta kasutusotstarbe erinevused vaatlusaluse toote määratlust.

| (7) | Ühtlasi kinnitatakse, et valgeks värvitud kangad kuuluvad samuti toote määratluse alla. Nimetatud kangast tuleb eristada pleegitamata sünteesfilamentlõngast kootud kangast (nimetatakse ka halliks kangaks), mis saadakse pärast kudumist, kuid enne värvimist, ning mis on vaatlusaluse toote toormaterjaliks. Seepärast ei kuulu viimane toote määratluse alla. Eespool kirjeldatud värvitud valgest kiust tooted kuuluvad CN-koodide ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 ja ex 5407 69 10 alla, kõnealused koodid tuleb lisada käesoleva määruse vastavasse ossa. |
| --- | --- |

(7)

Ühtlasi kinnitatakse, et valgeks värvitud kangad kuuluvad samuti toote määratluse alla. Nimetatud kangast tuleb eristada pleegitamata sünteesfilamentlõngast kootud kangast (nimetatakse ka halliks kangaks), mis saadakse pärast kudumist, kuid enne värvimist, ning mis on vaatlusaluse toote toormaterjaliks. Seepärast ei kuulu viimane toote määratluse alla. Eespool kirjeldatud värvitud valgest kiust tooted kuuluvad CN-koodide ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 ja ex 5407 69 10 alla, kõnealused koodid tuleb lisada käesoleva määruse vastavasse ossa.

| (8) | Samuti kinnitatakse, et vaatlusalust toodet tuleb eristada eri värvi lõngadest kootud polüesterfilamentkangastest, mille puhul kootakse kangasse eelnevalt värvitud lõng ning musterkiri saavutatakse mustri kudumisega. Viimati mainitud tootel on erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused, kuna kasutatav toormaterjal (eelvärvitud lõng) on erinev ning muster saavutatakse kudumise teel, mitte trükivärviga katmisel või värvimisel. Lisaks kasutatakse seda tüüpi viimistletud kangast tavaliselt pehme mööbli valmistamisel, samal ajal kui vaatlusalust toodet kasutatakse peaaegu eranditult rõivaste valmistamisel. |
| --- | --- |

(8)

Samuti kinnitatakse, et vaatlusalust toodet tuleb eristada eri värvi lõngadest kootud polüesterfilamentkangastest, mille puhul kootakse kangasse eelnevalt värvitud lõng ning musterkiri saavutatakse mustri kudumisega. Viimati mainitud tootel on erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused, kuna kasutatav toormaterjal (eelvärvitud lõng) on erinev ning muster saavutatakse kudumise teel, mitte trükivärviga katmisel või värvimisel. Lisaks kasutatakse seda tüüpi viimistletud kangast tavaliselt pehme mööbli valmistamisel, samal ajal kui vaatlusalust toodet kasutatakse peaaegu eranditult rõivaste valmistamisel.

| (9) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et viimistletud polüesterfilamentkangaid, mida kasutatakse mööbli valmistamiseks või kodutekstiilidena, ei tuleks dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalasse lisada. Üks huvitatud isik, kes impordib polüesterkangaid vihmavarjude tarbeks, väitis samuti, et tema poolt imporditava kanga kasutusala on teistsugune ning kaaluerinevuse tõttu rõivatööstuse jaoks sobimatu. |
| --- | --- |

(9)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et viimistletud polüesterfilamentkangaid, mida kasutatakse mööbli valmistamiseks või kodutekstiilidena, ei tuleks dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalasse lisada. Üks huvitatud isik, kes impordib polüesterkangaid vihmavarjude tarbeks, väitis samuti, et tema poolt imporditava kanga kasutusala on teistsugune ning kaaluerinevuse tõttu rõivatööstuse jaoks sobimatu.

| (10) | Uurimisel leidis kinnitust, et teatavat osa vaatlusalusest tootest, kuigi vähemal määral, kasutatakse mööbli valmistamiseks ja kodutekstiilidena. Neil kangastel on hoolimata erinevustest mitmesugustes tegurites, nagu värvus, lõnga jämedus ja viimistlus, samad põhilised tehnilised, füüsikalised ja keemilised omadused nagu rõivaste valmistamiseks mõeldud kangastel. Seega järeldatakse, et neid ei tuleks kõnealuse toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Uurimisel leidis kinnitust, et teatavat osa vaatlusalusest tootest, kuigi vähemal määral, kasutatakse mööbli valmistamiseks ja kodutekstiilidena. Neil kangastel on hoolimata erinevustest mitmesugustes tegurites, nagu värvus, lõnga jämedus ja viimistlus, samad põhilised tehnilised, füüsikalised ja keemilised omadused nagu rõivaste valmistamiseks mõeldud kangastel. Seega järeldatakse, et neid ei tuleks kõnealuse toote määratlusest välja jätta.

| (11) | Üks huvitatud isik väitis, et sõltuvalt kõnealuse toote kasutamise otstarbest, nt odavama klassi rõivaste voodri või kallima klassi rõivaste valmistamise materjalina, on hinnas ja kvaliteedis oluline erinevus ning neid tooteid ei tuleks vaadelda ühe vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(11)

Üks huvitatud isik väitis, et sõltuvalt kõnealuse toote kasutamise otstarbest, nt odavama klassi rõivaste voodri või kallima klassi rõivaste valmistamise materjalina, on hinnas ja kvaliteedis oluline erinevus ning neid tooteid ei tuleks vaadelda ühe vaatlusaluse tootena.

| (12) | Seoses sellega tuleks meelde tuletada, et liigi- ja hinnaerinevusi on arvesse võetud uurimise tarbeks kehtestatud toote kontrollnumbrites (PCN-koodides), mis tagavad eri tooteliikide võrdlemise samasuguste toodetega. |
| --- | --- |

(12)

Seoses sellega tuleks meelde tuletada, et liigi- ja hinnaerinevusi on arvesse võetud uurimise tarbeks kehtestatud toote kontrollnumbrites (PCN-koodides), mis tagavad eri tooteliikide võrdlemise samasuguste toodetega.

| (13) | Ajutise määruse põhjenduses 15 kinnitati, et komisjon leidis, et ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdavad viimistletud polüesterfilamentkangad ning kõnealustes riikides toodetud ja ühendusse eksporditud viimistletud polüesterfilamentkangad on samasugused tooted, kuna ei leitud erinevusi olemasolevate erinevat tüüpi viimistletud polüesterfilamentkangaste põhilistes füüsikalistes ja keemilistes omadustes ega kasutuses. |
| --- | --- |

(13)

Ajutise määruse põhjenduses 15 kinnitati, et komisjon leidis, et ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdavad viimistletud polüesterfilamentkangad ning kõnealustes riikides toodetud ja ühendusse eksporditud viimistletud polüesterfilamentkangad on samasugused tooted, kuna ei leitud erinevusi olemasolevate erinevat tüüpi viimistletud polüesterfilamentkangaste põhilistes füüsikalistes ja keemilistes omadustes ega kasutuses.

| (14) | Täiendavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduste 11–16 sisu ja ajutised järeldused toote määratluse ja samasuguse toote kohta. |
| --- | --- |

(14)

Täiendavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduste 11–16 sisu ja ajutised järeldused toote määratluse ja samasuguse toote kohta.

C.   MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD

| (15) | Üks huvitatud isik taotles koostööd tegevate ühenduse tootjate andmete avaldamist, et võimaldada huvitatud isikutel hinnata, kas kehtivad nõuded on täidetud. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduse 8 punktis a, taotlesid koostööd tegevad ühenduse tootjad algmääruse artikli 19 alusel, et nende andmeid ei avalikustataks, kuna see avaldaks neile märkimisväärselt halba mõju. Kuna mõned kõnealused tootjad ostavad polüesterlõnga (nende poolt kasutatav põhiline tooraine) Hiina tarnijatelt, võidakse nende suhtes rakendada vastuabinõusid. Nende taotlust peeti piisavalt põhjendatuks ning see rahuldati. |
| --- | --- |

(15)

Üks huvitatud isik taotles koostööd tegevate ühenduse tootjate andmete avaldamist, et võimaldada huvitatud isikutel hinnata, kas kehtivad nõuded on täidetud. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduse 8 punktis a, taotlesid koostööd tegevad ühenduse tootjad algmääruse artikli 19 alusel, et nende andmeid ei avalikustataks, kuna see avaldaks neile märkimisväärselt halba mõju. Kuna mõned kõnealused tootjad ostavad polüesterlõnga (nende poolt kasutatav põhiline tooraine) Hiina tarnijatelt, võidakse nende suhtes rakendada vastuabinõusid. Nende taotlust peeti piisavalt põhjendatuks ning see rahuldati.

D.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (16) | Tuletatakse meelde, et käesoleva uurimise käigus andis endast teada ja taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel 49 HRV eksportivat tootjat. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti eraldi kõnealuses artiklis sätestatud viie kriteeriumi põhjal. |
| --- | --- |

(16)

Tuletatakse meelde, et käesoleva uurimise käigus andis endast teada ja taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel 49 HRV eksportivat tootjat. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti eraldi kõnealuses artiklis sätestatud viie kriteeriumi põhjal.

| (17) | Ajutise määruse põhjenduses 23 sätestatu põhjal suutsid 25 ettevõtet edukalt tõendada, et nad vastavad asjaomasele turumajandusliku kohtlemise viiele kriteeriumile. Ülejäänud ettevõtted ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele: neist 10 ei teinud käesoleva uurimise käigus piisavalt koostööd ega esitanud nõutud vajalikku teavet ning ülejäänud 14 osutusid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele mittevastavaks põhjustel, mis on kokku võetud allpool toodud tabelis:










  Ettevõte | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Artikli 2 lõike 7 punkti c esimene taane | Artikli 2 lõike 7 punkti c teine taane | Artikli 2 lõike 7 punkti c kolmas taane | Artikli 2 lõike 7 punkti c neljas taane | Artikli 2 lõike 7 punkti c viies taane |
| 1 | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| 2 | Vastab | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 3 | Vastab | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 4 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 5 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 6 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 7 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 8 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 9 | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| 10 | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab | Vastab |
| 11 | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| 12 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 13 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 14 | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustiku kontrollitud vastused. |

(17)

Ajutise määruse põhjenduses 23 sätestatu põhjal suutsid 25 ettevõtet edukalt tõendada, et nad vastavad asjaomasele turumajandusliku kohtlemise viiele kriteeriumile. Ülejäänud ettevõtted ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele: neist 10 ei teinud käesoleva uurimise käigus piisavalt koostööd ega esitanud nõutud vajalikku teavet ning ülejäänud 14 osutusid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele mittevastavaks põhjustel, mis on kokku võetud allpool toodud tabelis:

Ettevõte

Kriteeriumid

Artikli 2 lõike 7 punkti c esimene taane

Artikli 2 lõike 7 punkti c teine taane

Artikli 2 lõike 7 punkti c kolmas taane

Artikli 2 lõike 7 punkti c neljas taane

Artikli 2 lõike 7 punkti c viies taane

1

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

2

Vastab

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

3

Vastab

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

4

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

5

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

6

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

7

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

8

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

9

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

10

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

Vastab

11

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

12

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

13

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

14

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustiku kontrollitud vastused.

| (18) | Asjaomastele ettevõtetele ja kaebuse esitajale anti võimalus teha eespool toodud järelduste kohta märkusi. Erinevatelt huvitatud isikutelt laekunud märkuste analüüsi tulemusi on käsitletud allpool. |
| --- | --- |

(18)

Asjaomastele ettevõtetele ja kaebuse esitajale anti võimalus teha eespool toodud järelduste kohta märkusi. Erinevatelt huvitatud isikutelt laekunud märkuste analüüsi tulemusi on käsitletud allpool.

| (19) | Veel tuletatakse meelde, et kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c on tõendamiskohustus turumajanduslikku kohtlemist taotlevatel eksportivatel tootjatel, sest kõnealune artikkel sätestab, et ettevõtted peavad esitama piisavad tõendid selle kohta, et nad tegutsevad turumajanduse tingimustes. Kahtluste püsimisel, näiteks põhjus(t)el, et asjaomane ettevõte/asjaomased ettevõtted ei esitanud või ei olnud võimeline/võimelised esitama vajalikku teavet või kuna kõnealune teave oli ebapiisav, ei saa turumajanduslikku kohtlemist kohaldada. |
| --- | --- |

(19)

Veel tuletatakse meelde, et kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c on tõendamiskohustus turumajanduslikku kohtlemist taotlevatel eksportivatel tootjatel, sest kõnealune artikkel sätestab, et ettevõtted peavad esitama piisavad tõendid selle kohta, et nad tegutsevad turumajanduse tingimustes. Kahtluste püsimisel, näiteks põhjus(t)el, et asjaomane ettevõte/asjaomased ettevõtted ei esitanud või ei olnud võimeline/võimelised esitama vajalikku teavet või kuna kõnealune teave oli ebapiisav, ei saa turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.

| (20) | Lisaks märgitakse, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise puhul ettevõttele peavad kõik algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c loetletud viis kriteeriumi olema täidetud. Teisisõnu ei saa turumajanduslikku kohtlemist kohaldada, kui üks kriteerium on täidetud vaid osaliselt. Samuti on Euroopa Ühenduse institutsioonide tavaks uurida, kas asjaomane ettevõtete grupp tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele, mis tähendab, et iga asjaomane vaatlusalust toodet tootev ja/või müüv ettevõte peaks tõendama oma vastavust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks märgitakse, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise puhul ettevõttele peavad kõik algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c loetletud viis kriteeriumi olema täidetud. Teisisõnu ei saa turumajanduslikku kohtlemist kohaldada, kui üks kriteerium on täidetud vaid osaliselt. Samuti on Euroopa Ühenduse institutsioonide tavaks uurida, kas asjaomane ettevõtete grupp tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele, mis tähendab, et iga asjaomane vaatlusalust toodet tootev ja/või müüv ettevõte peaks tõendama oma vastavust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele.

| (21) | Sellega seoses väitsid ettevõtted 4, 5, 9 ja 14, et hinnang selle kohta, kas äriühingu suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tuleks teha üldistel alustel ning kuna komisjon leidis, et täitmata on vaid asjaomaste kriteeriumide teatavad aspektid, tuleks nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist siiski kohaldada. Kõnealuste ettevõtete nõudmised lükati tagasi põhjenduse 20 alusel. |
| --- | --- |

(21)

Sellega seoses väitsid ettevõtted 4, 5, 9 ja 14, et hinnang selle kohta, kas äriühingu suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tuleks teha üldistel alustel ning kuna komisjon leidis, et täitmata on vaid asjaomaste kriteeriumide teatavad aspektid, tuleks nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist siiski kohaldada. Kõnealuste ettevõtete nõudmised lükati tagasi põhjenduse 20 alusel.

| (22) | Ettevõtted 4 ja 5 väitsid ka seda, et komisjoni järeldustest ei piisa järeldamaks, et nad ei vasta esimesele kriteeriumile. Siinkohal tuleks märkida, et kummagi ettevõtte puhul tuli kontrollkäigu ajal ilmsiks, et ettevõtted esitasid oma turumajandusliku kohtlemise kohaldamise taotluses eksitavat teavet või jätsid olulise teabe lihtsalt esitamata. Ühe ettevõtte puhul väideti, et oluline toorainetarnija on eraõiguslik ettevõte, mis osutus hiljem kohapealse kontrolli käigus riigile kuuluvaks. Ettevõtte väidet, et temalt ei saa oodata oma tarnijate omandiõiguse üksikasjade teadmist, ei saanud aktsepteerida, kuna ettevõte teatas oma turumajandusliku seisundi taotluse vormis selgelt, et kõnealune tarnija on eraettevõte, mida ettevõte ka kontrollkäigu ajal selgesõnaliselt kinnitas. Seoses teise ettevõttega selgus kontrollkäigu ajal, et kuigi turumajandusliku seisundi taotluse vormis seda spetsiaalselt nõuti, jättis ettevõte mainimata oma põhilise tooraine ostud, seega ei antud teavet asjaomaste tarnijate kohta. Kõnealused asjaolud takistasid oluliselt kontrolli ning ei suudetud tõendada, et vastavad kulud tehti reaktsioonina turusignaalidele ja ilma riigi sekkumiseta. Seepärast lükati ettevõtete nõudmised tagasi. |
| --- | --- |

(22)

Ettevõtted 4 ja 5 väitsid ka seda, et komisjoni järeldustest ei piisa järeldamaks, et nad ei vasta esimesele kriteeriumile. Siinkohal tuleks märkida, et kummagi ettevõtte puhul tuli kontrollkäigu ajal ilmsiks, et ettevõtted esitasid oma turumajandusliku kohtlemise kohaldamise taotluses eksitavat teavet või jätsid olulise teabe lihtsalt esitamata. Ühe ettevõtte puhul väideti, et oluline toorainetarnija on eraõiguslik ettevõte, mis osutus hiljem kohapealse kontrolli käigus riigile kuuluvaks. Ettevõtte väidet, et temalt ei saa oodata oma tarnijate omandiõiguse üksikasjade teadmist, ei saanud aktsepteerida, kuna ettevõte teatas oma turumajandusliku seisundi taotluse vormis selgelt, et kõnealune tarnija on eraettevõte, mida ettevõte ka kontrollkäigu ajal selgesõnaliselt kinnitas. Seoses teise ettevõttega selgus kontrollkäigu ajal, et kuigi turumajandusliku seisundi taotluse vormis seda spetsiaalselt nõuti, jättis ettevõte mainimata oma põhilise tooraine ostud, seega ei antud teavet asjaomaste tarnijate kohta. Kõnealused asjaolud takistasid oluliselt kontrolli ning ei suudetud tõendada, et vastavad kulud tehti reaktsioonina turusignaalidele ja ilma riigi sekkumiseta. Seepärast lükati ettevõtete nõudmised tagasi.

| (23) | Ettevõtete 3, 9 ja 14 väitel ei piisa pelgalt faktist, et audiitorid andsid välja kvalifitseeritud arvamuse nende aastaaruande kohta, järelduseks, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium ei ole täidetud. Ettevõte 2 vaidlustas komisjoni järeldused, et sellel äriühingul puudub igaks otstarbeks kasutatud ühene ja selge sõltumatult auditeeritud raamatupidamine. Ettevõtted 4 ja 5 väitsid, et kuna neil on sõltumatult auditeeritud selge raamatupidamine, tuleks teine kriteerium lugeda täidetuks. |
| --- | --- |

(23)

Ettevõtete 3, 9 ja 14 väitel ei piisa pelgalt faktist, et audiitorid andsid välja kvalifitseeritud arvamuse nende aastaaruande kohta, järelduseks, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium ei ole täidetud. Ettevõte 2 vaidlustas komisjoni järeldused, et sellel äriühingul puudub igaks otstarbeks kasutatud ühene ja selge sõltumatult auditeeritud raamatupidamine. Ettevõtted 4 ja 5 väitsid, et kuna neil on sõltumatult auditeeritud selge raamatupidamine, tuleks teine kriteerium lugeda täidetuks.

| (24) | Üldisest vaatenurgast lähtudes tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium nõuab, et asjaomased ettevõtted tõendaksid, et neil on elementaarne raamatupidamisarvestus, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, et hinnata kõnealuse raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust dumpingu nõuetekohase hindamise tagamist silmas pidades. Dumpinguarvestus tugineb peamiselt ettevõtete raamatupidamisdokumentides (tulud, kulud, kasum ja laoarvestus) leiduvatel andmetel, mis peavad seega olema usaldusväärsed. Dumpinguvastane kontrollkäik seisnebki just nende andmete kontrollimises. Peale selle tuletatakse meelde, et audiitori väljendatav arvamus (heakskiitmine piirangutega või ilma, või heakskiitmisest keeldumine) sõltub raamatupidamisarvestuses leitud vasturääkivuste olulisusest. Asjaolu, et audiitor ei keeldu raamatupidamisarvestuse heakskiitmisest, ei tähenda iseenesest seda, et raamatupidamisarvestus on korrektne, mille tagab üksnes audiitori reservatsioonideta heakskiitmine. |
| --- | --- |

(24)

Üldisest vaatenurgast lähtudes tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium nõuab, et asjaomased ettevõtted tõendaksid, et neil on elementaarne raamatupidamisarvestus, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, et hinnata kõnealuse raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust dumpingu nõuetekohase hindamise tagamist silmas pidades. Dumpinguarvestus tugineb peamiselt ettevõtete raamatupidamisdokumentides (tulud, kulud, kasum ja laoarvestus) leiduvatel andmetel, mis peavad seega olema usaldusväärsed. Dumpinguvastane kontrollkäik seisnebki just nende andmete kontrollimises. Peale selle tuletatakse meelde, et audiitori väljendatav arvamus (heakskiitmine piirangutega või ilma, või heakskiitmisest keeldumine) sõltub raamatupidamisarvestuses leitud vasturääkivuste olulisusest. Asjaolu, et audiitor ei keeldu raamatupidamisarvestuse heakskiitmisest, ei tähenda iseenesest seda, et raamatupidamisarvestus on korrektne, mille tagab üksnes audiitori reservatsioonideta heakskiitmine.

| (25) | Kui rääkida lähemalt äriühingutest 3, 9 ja 14, siis tuleb märkida, et audiitorite tehtud reservatsioonid olid küllaltki olulised. Ühe ettevõtte puhul ei suutnud audiitorid tõendada varude aastalõpubilansi ja aasta müügikulude õigsust. Ühe teise ettevõtte puhul märkisid audiitorid oma aruandes, et neil ei õnnestunud kontrollida laoarvestust aastalõpu seisuga “piiratud tingimuste” tõttu. Peab mainima, et laoseisu näitaja moodustas enam kui 10 % nimetatud ettevõtte bilansimahust. Peale selle ei langenud ettevõtte poolt esitatud raamatupidamisandmed kokku audiitoriaruandes viidatud andmetega, mis tekitab kahtlust, kas esitati üldse õiged auditeeritud raamatupidamisandmed. Viimati nimetatud ettevõtte puhul olid olulised reservatsioonid seotud 2002. aasta raamatupidamisarvestusega. Hoolimata ilmsete muutuste puudumisest raamatupidamispõhimõtetes ja sellest, et mingeid varasematel aastatel tõstatatud küsimusi ei parandatud, ei olnud 2003. aasta raamatupidamisarvestuses samu reservatsioone, mis tekitas kahtlust, kas raamatupidamisarvestus ikka oli rahvusvaheliste standarditega kooskõlas sõltumatult auditeeritud. Pealegi ei võtnud aktsionärid kõnealust raamatupidamisarvestust isegi vastu. Seepärast lükati nende ettevõtete nõuded tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Kui rääkida lähemalt äriühingutest 3, 9 ja 14, siis tuleb märkida, et audiitorite tehtud reservatsioonid olid küllaltki olulised. Ühe ettevõtte puhul ei suutnud audiitorid tõendada varude aastalõpubilansi ja aasta müügikulude õigsust. Ühe teise ettevõtte puhul märkisid audiitorid oma aruandes, et neil ei õnnestunud kontrollida laoarvestust aastalõpu seisuga “piiratud tingimuste” tõttu. Peab mainima, et laoseisu näitaja moodustas enam kui 10 % nimetatud ettevõtte bilansimahust. Peale selle ei langenud ettevõtte poolt esitatud raamatupidamisandmed kokku audiitoriaruandes viidatud andmetega, mis tekitab kahtlust, kas esitati üldse õiged auditeeritud raamatupidamisandmed. Viimati nimetatud ettevõtte puhul olid olulised reservatsioonid seotud 2002. aasta raamatupidamisarvestusega. Hoolimata ilmsete muutuste puudumisest raamatupidamispõhimõtetes ja sellest, et mingeid varasematel aastatel tõstatatud küsimusi ei parandatud, ei olnud 2003. aasta raamatupidamisarvestuses samu reservatsioone, mis tekitas kahtlust, kas raamatupidamisarvestus ikka oli rahvusvaheliste standarditega kooskõlas sõltumatult auditeeritud. Pealegi ei võtnud aktsionärid kõnealust raamatupidamisarvestust isegi vastu. Seepärast lükati nende ettevõtete nõuded tagasi.

| (26) | Ettevõtte 2 nõudmiste osas tuleb märkida, et audiitorite nõutud olulised parandused, mille tulemusel läinuks kasum poolitamisele, tehti üksnes aastaaruandes, mitte aga ettevõtte raamatupidamisarvestuses. Selle põhjuseks oli asjaolu, et ettevõte soovis näidata raamatupidamisarvestuses muudel põhjustel kõrgemat kasumit. Seepärast ei olnud võimalik raamatupidamisarvestust ühitada auditeeritud aastaaruannetega, millel oleks olnud otsene ja oluline mõju mis tahes dumpinguarvutustele. See viis järelduseni, et ettevõttel puudus igaks otstarbeks kasutatud selge raamatupidamisarvestus. Kuna ettevõte ei esitanud mingit täiendavat teavet, kinnitatakse need järeldused käesolevaga ja nõudmine lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Ettevõtte 2 nõudmiste osas tuleb märkida, et audiitorite nõutud olulised parandused, mille tulemusel läinuks kasum poolitamisele, tehti üksnes aastaaruandes, mitte aga ettevõtte raamatupidamisarvestuses. Selle põhjuseks oli asjaolu, et ettevõte soovis näidata raamatupidamisarvestuses muudel põhjustel kõrgemat kasumit. Seepärast ei olnud võimalik raamatupidamisarvestust ühitada auditeeritud aastaaruannetega, millel oleks olnud otsene ja oluline mõju mis tahes dumpinguarvutustele. See viis järelduseni, et ettevõttel puudus igaks otstarbeks kasutatud selge raamatupidamisarvestus. Kuna ettevõte ei esitanud mingit täiendavat teavet, kinnitatakse need järeldused käesolevaga ja nõudmine lükatakse tagasi.

| (27) | Ettevõtete 4 ja 5 puhul leiti kontrollkäigu ajal raamatupidamises olulisi vasturääkivusi. Ettevõtted väitsid, et need vasturääkivused tulenevad tehnilistest vigadest ning et komisjon ei teinud põhjalikku analüüsi ja mõistis olukorda valesti. Esiteks tuleb meenutada, et tõendamise käigus ilmneda võivate kahtluste selgitamine või kõrvaldamine on ettevõtete ülesanne. Lisaks tuleb märkida, et ettevõtted ei esitanud turumajandusliku seisundi taotluse vormi kontrollimiseks määratud aja jooksul teatavaid nõutud dokumente ning seega ei olnud neid võimalik kontrollida ega arvesse võtta. Avastatud vasturääkivused seavad tõsiselt kahtluse alla raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse ning seepärast kinnitatakse, et kõnealust raamatupidamisarvestust ei saa lugeda auditeerituks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Kuna ettevõtted ei esitanud mingit täiendavat teavet, kinnitatakse need järeldused käesolevaga ja nõudmised lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Ettevõtete 4 ja 5 puhul leiti kontrollkäigu ajal raamatupidamises olulisi vasturääkivusi. Ettevõtted väitsid, et need vasturääkivused tulenevad tehnilistest vigadest ning et komisjon ei teinud põhjalikku analüüsi ja mõistis olukorda valesti. Esiteks tuleb meenutada, et tõendamise käigus ilmneda võivate kahtluste selgitamine või kõrvaldamine on ettevõtete ülesanne. Lisaks tuleb märkida, et ettevõtted ei esitanud turumajandusliku seisundi taotluse vormi kontrollimiseks määratud aja jooksul teatavaid nõutud dokumente ning seega ei olnud neid võimalik kontrollida ega arvesse võtta. Avastatud vasturääkivused seavad tõsiselt kahtluse alla raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse ning seepärast kinnitatakse, et kõnealust raamatupidamisarvestust ei saa lugeda auditeerituks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Kuna ettevõtted ei esitanud mingit täiendavat teavet, kinnitatakse need järeldused käesolevaga ja nõudmised lükatakse tagasi.

| (28) | Nimetatud viimased kaks ettevõtet ja ettevõte 6 väitsid, et järeldused, nagu ei vastaks nad kolmandale kriteeriumile, on alusetud. |
| --- | --- |

(28)

Nimetatud viimased kaks ettevõtet ja ettevõte 6 väitsid, et järeldused, nagu ei vastaks nad kolmandale kriteeriumile, on alusetud.

| (29) | Ettevõte 4 väitis, et komisjonil puudus usutav alus järeldada, et aktsionäride poolt erastamisprotsessi raames makstud hind oli vähendatud. Uurimine aga tõi esiteks ilmsiks, et ettevõte väärtuseks hinnati ainult 25 % selle raamatupidamislikust puhasväärtusest erastamise ajal, mis heidab kahtlust hindamisaruande usaldusväärsusele. Mis veelgi tähtsam, ilmnes ka asjaolu, et uued aktsionärid maksid ettevõtte omandiõiguse eest vaid osa sellest hinnast. Selgus et ülejäänud osa maksis kolmas ettevõte, mille andmeid, nimelt omandiõiguse kohta, keeldus ettevõte 4 avaldamast. Seega ei kõrvaldanud kõnealune ettevõte kahtlust, et see kolmas ettevõte oli riigiettevõte. Väidet, et teavet ei saanud avaldada seoses ärilise konfidentsiaalsusega, ei saa aktsepteerida, kuna dumpinguvastastes uurimistes käsitlevad ametiasutused kõiki kontrollkäigu ajal saadud konfidentsiaalseid dokumente salajastena kooskõlas algmääruse artikli 19 lõikega 1 ning seega ei kuuluks need ühelgi juhul mingil viisil edasisele avaldamisele. Seetõttu ei nõustutud kõnealuse väitega. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõte 4 väitis, et komisjonil puudus usutav alus järeldada, et aktsionäride poolt erastamisprotsessi raames makstud hind oli vähendatud. Uurimine aga tõi esiteks ilmsiks, et ettevõte väärtuseks hinnati ainult 25 % selle raamatupidamislikust puhasväärtusest erastamise ajal, mis heidab kahtlust hindamisaruande usaldusväärsusele. Mis veelgi tähtsam, ilmnes ka asjaolu, et uued aktsionärid maksid ettevõtte omandiõiguse eest vaid osa sellest hinnast. Selgus et ülejäänud osa maksis kolmas ettevõte, mille andmeid, nimelt omandiõiguse kohta, keeldus ettevõte 4 avaldamast. Seega ei kõrvaldanud kõnealune ettevõte kahtlust, et see kolmas ettevõte oli riigiettevõte. Väidet, et teavet ei saanud avaldada seoses ärilise konfidentsiaalsusega, ei saa aktsepteerida, kuna dumpinguvastastes uurimistes käsitlevad ametiasutused kõiki kontrollkäigu ajal saadud konfidentsiaalseid dokumente salajastena kooskõlas algmääruse artikli 19 lõikega 1 ning seega ei kuuluks need ühelgi juhul mingil viisil edasisele avaldamisele. Seetõttu ei nõustutud kõnealuse väitega.

| (30) | Ettevõte 5 vaidlustas komisjoni negatiivse turumajandusliku kohtlemise otsuse seoses kolmanda kriteeriumiga, põhjendades, et väidetavalt ostis ta oma põhilised seadmed asjaomaselt eraõiguslikult ettevõttelt ning et seega loovutati varad turuhinnaga. Tuleks märkida, et antud konkreetsel juhul põhinesid komisjoni järeldused asjaolul, et ettevõte väitis turumajandusliku seisundi taotluse vormis algselt, et tema kõik varad on ostetud vabaturult, mis osutus kontrollkäigu ajal valeks. Selgus et tegelikult kanti kõik varad üle ettevõtte aktsionärilt. Ettevõte ei suutnud selgitada, kuidas aktsionär asjaomased varad algselt ostis ning missuguse hinnaga ta seda tegi. Seepärast ei õnnestunud ettevõttel näidata, et varad loovutati turuhinnaga, ning seega ei suutnud ta näidata, et tema tootmiskulusid ja finantsolukorda ei mõjutanud varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile omased olulised moonutused. Esitades eksitavat teavet oma põhivara kohta, takistati tugevalt ka tõendamistööd. Täiendava teabe puudumisel kinnitatakse need järeldused käesolevaga ja nõudmine lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Ettevõte 5 vaidlustas komisjoni negatiivse turumajandusliku kohtlemise otsuse seoses kolmanda kriteeriumiga, põhjendades, et väidetavalt ostis ta oma põhilised seadmed asjaomaselt eraõiguslikult ettevõttelt ning et seega loovutati varad turuhinnaga. Tuleks märkida, et antud konkreetsel juhul põhinesid komisjoni järeldused asjaolul, et ettevõte väitis turumajandusliku seisundi taotluse vormis algselt, et tema kõik varad on ostetud vabaturult, mis osutus kontrollkäigu ajal valeks. Selgus et tegelikult kanti kõik varad üle ettevõtte aktsionärilt. Ettevõte ei suutnud selgitada, kuidas aktsionär asjaomased varad algselt ostis ning missuguse hinnaga ta seda tegi. Seepärast ei õnnestunud ettevõttel näidata, et varad loovutati turuhinnaga, ning seega ei suutnud ta näidata, et tema tootmiskulusid ja finantsolukorda ei mõjutanud varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile omased olulised moonutused. Esitades eksitavat teavet oma põhivara kohta, takistati tugevalt ka tõendamistööd. Täiendava teabe puudumisel kinnitatakse need järeldused käesolevaga ja nõudmine lükatakse tagasi.

| (31) | Ettevõtte 6 väitel ei peaks asjaolu, et kõik varad amortiseeritakse ühe ja sama püsitariifiga, viima järelduseni, et ettevõtte finantsolukord on moonutatud. Peale selle väitis kõnealune ettevõte, et maakasutusõiguse ostuhind, mis oli komisjoni teenistuste hinnangul ebanormaalselt madal, on puhas turutehing ilma riigi sekkumiseta. Need väited lükati tagasi põhjendusega, et sama kulumimäära kasutamine kõigi varade puhul selle varem ühisomandis olnud ettevõtte poolt ei peegelda majanduslikku tegelikkust ning viitab firma tootmiskulude ja finantsolukorra tugevale moonutusele. Mis puudutab riigile kuuluva maa kasutusõiguse omandamist, oli sellega olemuslikult seotud riik ning ettevõttel ei olnud võimalik tõendada, et ostuhind, mis tundus varem ettevõtte poolt makstud tavalise aastarendiga võrreldes ebanormaalselt madal, kajastab turuväärtust. |
| --- | --- |

(31)

Ettevõtte 6 väitel ei peaks asjaolu, et kõik varad amortiseeritakse ühe ja sama püsitariifiga, viima järelduseni, et ettevõtte finantsolukord on moonutatud. Peale selle väitis kõnealune ettevõte, et maakasutusõiguse ostuhind, mis oli komisjoni teenistuste hinnangul ebanormaalselt madal, on puhas turutehing ilma riigi sekkumiseta. Need väited lükati tagasi põhjendusega, et sama kulumimäära kasutamine kõigi varade puhul selle varem ühisomandis olnud ettevõtte poolt ei peegelda majanduslikku tegelikkust ning viitab firma tootmiskulude ja finantsolukorra tugevale moonutusele. Mis puudutab riigile kuuluva maa kasutusõiguse omandamist, oli sellega olemuslikult seotud riik ning ettevõttel ei olnud võimalik tõendada, et ostuhind, mis tundus varem ettevõtte poolt makstud tavalise aastarendiga võrreldes ebanormaalselt madal, kajastab turuväärtust.

| (32) | Tuleks märkida, et mõningad eksportivad tootjad väitsid ka seda, et komisjoni otsus mitte kohaldada nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist põhines valedel järeldustel. Nad ei esitanud aga seoses sellega mingeid täiendavaid asjaolusid, mistõttu tuli nende väited tagasi lükata. Ainult üks ettevõte suutis esitada paikapidavaid selgitusi, samas kui teiste väited tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(32)

Tuleks märkida, et mõningad eksportivad tootjad väitsid ka seda, et komisjoni otsus mitte kohaldada nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist põhines valedel järeldustel. Nad ei esitanud aga seoses sellega mingeid täiendavaid asjaolusid, mistõttu tuli nende väited tagasi lükata. Ainult üks ettevõte suutis esitada paikapidavaid selgitusi, samas kui teiste väited tuli tagasi lükata.

| (33) | Üldisemalt väitis ettevõte 9, et kontrollkäikude puudumine oli nende suhtes ebasoodne ja diskrimineeriv võrreldes nende ettevõtetega, kelle juurde tehti kontrollkäik. Kaks teist ettevõtet väitsid, et turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja dumpingut käsitleva küsimustiku vastuste alusel samaaegse kontrollkäigu tegemine töötas nende kahjuks nagu ka komisjoni kolmekuulise tähtaja rikkumine otsuse tegemiseks turumajandusliku kohtlemise asjus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c. |
| --- | --- |

(33)

Üldisemalt väitis ettevõte 9, et kontrollkäikude puudumine oli nende suhtes ebasoodne ja diskrimineeriv võrreldes nende ettevõtetega, kelle juurde tehti kontrollkäik. Kaks teist ettevõtet väitsid, et turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja dumpingut käsitleva küsimustiku vastuste alusel samaaegse kontrollkäigu tegemine töötas nende kahjuks nagu ka komisjoni kolmekuulise tähtaja rikkumine otsuse tegemiseks turumajandusliku kohtlemise asjus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c.

| (34) | Seoses sellega tuletatakse meelde, et vastavalt algmääruse artiklile 16 ei ole kontrollkäigud kohustuslikud ning viiakse läbi vaid juhul, kui seda vajalikuks peetakse. Käesoleval juhul lükati ettevõtte 9 turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi juba esmase analüüsi käigus, kuna hoolimata puudusi käsitleva kirja saatmisest ei suutnud ettevõte tõendada, et kõik kriteeriumid on täidetud. Muude nõuete osas tuleks märkida, et samaaegseid kontrollkäike ja kolmekuulisest tähtajast kinnipidamata jätmist seletab asjaolu, et kõnealuse menetlusega oli seotud suur hulk eksportivaid tootjaid ning et väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid saab kasutada üksnes dumpinguarvutustega seoses. Seepärast analüüsiti uurimise käigus iga üksikut turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi pikalt ja põhjalikult. Igal juhul leitakse, et samaaegsed kontrollkäigud ja tähtaegade eiramine ei too endaga kaasa mingeid ilmseid õiguslikke ega kahjulikke tagajärgi ning nagu eelmiste uurimiste puhul juba järeldatud, saab nendel asjaoludel teha kehtiva otsuse turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. Kõnealused väited lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Seoses sellega tuletatakse meelde, et vastavalt algmääruse artiklile 16 ei ole kontrollkäigud kohustuslikud ning viiakse läbi vaid juhul, kui seda vajalikuks peetakse. Käesoleval juhul lükati ettevõtte 9 turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi juba esmase analüüsi käigus, kuna hoolimata puudusi käsitleva kirja saatmisest ei suutnud ettevõte tõendada, et kõik kriteeriumid on täidetud. Muude nõuete osas tuleks märkida, et samaaegseid kontrollkäike ja kolmekuulisest tähtajast kinnipidamata jätmist seletab asjaolu, et kõnealuse menetlusega oli seotud suur hulk eksportivaid tootjaid ning et väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid saab kasutada üksnes dumpinguarvutustega seoses. Seepärast analüüsiti uurimise käigus iga üksikut turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi pikalt ja põhjalikult. Igal juhul leitakse, et samaaegsed kontrollkäigud ja tähtaegade eiramine ei too endaga kaasa mingeid ilmseid õiguslikke ega kahjulikke tagajärgi ning nagu eelmiste uurimiste puhul juba järeldatud, saab nendel asjaoludel teha kehtiva otsuse turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. Kõnealused väited lükati seega tagasi.

| (35) | Kaebuse esitaja nõue turumajandusliku seisundi taotluse vormidega seotud kontrollkäikude tegemiseks kõigi asjaomaste ettevõtete valdustesse lükati eelmises põhjenduses 34 toodud põhjustel tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Kaebuse esitaja nõue turumajandusliku seisundi taotluse vormidega seotud kontrollkäikude tegemiseks kõigi asjaomaste ettevõtete valdustesse lükati eelmises põhjenduses 34 toodud põhjustel tagasi.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (36) | Tuletatakse meelde, et individuaalset kohtlemist kohaldati 18 ettevõtte suhtes, kuna selgus, et nad vastasid kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. Neist 13 ettevõtet taotles ka turumajanduslikku kohtlemist, kuid nende taotlusi ei rahuldatud. |
| --- | --- |

(36)

Tuletatakse meelde, et individuaalset kohtlemist kohaldati 18 ettevõtte suhtes, kuna selgus, et nad vastasid kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. Neist 13 ettevõtet taotles ka turumajanduslikku kohtlemist, kuid nende taotlusi ei rahuldatud.

| (37) | Kolm ettevõtet, kelle suhtes ei kohaldatud individuaalset kohtlemist, väitsid, et neile kas ei antud piisavalt aega turumajandusliku kohtlemise/individuaalse kohtlemise (“TMK/IK”) taotluse vormi esitamiseks seoses nende tütarettevõtetega või nende tütarettevõtte piiratud tegevus ei õigustanud kehtiva TMK/IK taotluse vormi esitamise vajadust. |
| --- | --- |

(37)

Kolm ettevõtet, kelle suhtes ei kohaldatud individuaalset kohtlemist, väitsid, et neile kas ei antud piisavalt aega turumajandusliku kohtlemise/individuaalse kohtlemise (“TMK/IK”) taotluse vormi esitamiseks seoses nende tütarettevõtetega või nende tütarettevõtte piiratud tegevus ei õigustanud kehtiva TMK/IK taotluse vormi esitamise vajadust.

| (38) | Kõnealuse kolme ettevõtte puhul tuleks märkida, et kehtestatud tähtaja jooksul ei esitatud turumajandusliku ega individuaalse kohtlemise taotluse vormi ükski neist ettevõtteist. Pärast esmast analüüsi paluti neil ettevõtteil puudusi käsitlevas kirjas esitada teatava tähtaja jooksul ka taotluse vorm oma sidusettevõtete kohta, kes tegutsevad samuti vaatlusaluse toote müügi/tootmise alal. Asjakohaseid taotluse vorme aga ei laekunud ning ei olnud võimalik tähtaega pikendada, et mitte diskrimineerida neid ettevõtteid, kes olid esitanud asjaomase teabe kehtestatud tähtaja jooksul. Selles suhtes tuleb märkida, et arvestades juhtumi keerukust, millega oli seotud suur arv ettevõtteid, kelle TMK/IK taotlused vajasid individuaalset läbivaatamist, ning dumpingu kindlakstegemiseks tuli kasutada väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid, oleks tähtaegade pikendamine takistanud uurimise lõpuleviimist ettenähtud tähtaja jooksul. Lisaks ei vabasta asjaolu, et ettevõtte tegevus on piiratud, kõnealust ettevõtet nõudest tõendada oma vastavust asjaomastele kriteeriumidele. Seetõttu tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(38)

Kõnealuse kolme ettevõtte puhul tuleks märkida, et kehtestatud tähtaja jooksul ei esitatud turumajandusliku ega individuaalse kohtlemise taotluse vormi ükski neist ettevõtteist. Pärast esmast analüüsi paluti neil ettevõtteil puudusi käsitlevas kirjas esitada teatava tähtaja jooksul ka taotluse vorm oma sidusettevõtete kohta, kes tegutsevad samuti vaatlusaluse toote müügi/tootmise alal. Asjakohaseid taotluse vorme aga ei laekunud ning ei olnud võimalik tähtaega pikendada, et mitte diskrimineerida neid ettevõtteid, kes olid esitanud asjaomase teabe kehtestatud tähtaja jooksul. Selles suhtes tuleb märkida, et arvestades juhtumi keerukust, millega oli seotud suur arv ettevõtteid, kelle TMK/IK taotlused vajasid individuaalset läbivaatamist, ning dumpingu kindlakstegemiseks tuli kasutada väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid, oleks tähtaegade pikendamine takistanud uurimise lõpuleviimist ettenähtud tähtaja jooksul. Lisaks ei vabasta asjaolu, et ettevõtte tegevus on piiratud, kõnealust ettevõtet nõudest tõendada oma vastavust asjaomastele kriteeriumidele. Seetõttu tuli väide tagasi lükata.

3.   Väljavõtteline uuring

| (39) | Üks eksportiv tootja väitis, et väljavõtte valik oli ebaõiglane, kuna selle aluseks olid pelgalt ekspordimahud, ning et ta oleks tulnud valimisse kaasata, arvestades tema poolt ühendusse eksporditavate toodete kõrget lisandväärtust. |
| --- | --- |

(39)

Üks eksportiv tootja väitis, et väljavõtte valik oli ebaõiglane, kuna selle aluseks olid pelgalt ekspordimahud, ning et ta oleks tulnud valimisse kaasata, arvestades tema poolt ühendusse eksporditavate toodete kõrget lisandväärtust.

| (40) | Kõnealune väide lükati aga tagasi, kuna valimisse kaasatud ettevõtete valimine toimus kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1, st suurima representatiivse ekspordimahu alusel, mida oli antud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida. |
| --- | --- |

(40)

Kõnealune väide lükati aga tagasi, kuna valimisse kaasatud ettevõtete valimine toimus kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1, st suurima representatiivse ekspordimahu alusel, mida oli antud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida.

| (41) | Teine eksportiv tootja vaidlustas järeldused, kuigi ta oli selgesõnaliselt keeldunud valimisse kaasamisest ja teda ei saanud lugeda koostööd tegevaks osapooleks. Esiteks väitis ettevõte, et algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt peab valimi moodustamine toimuma osapoolte nõusolekul, mis jätab neile seega võimaluse valimisse kaasamisest keelduda. Teiseks väitis ta, et algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei ole kontrollkäik vajalik tingimus tõendamaks, et ettevõte vastab viiele asjaomasele kriteeriumile, nii et tema suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Kõnealuse ettevõtte väitel tõendab seda fakt, et turumajanduslikku kohtlemist kohaldatakse 22 ettevõtte suhtes, samas külastati kohapeal ainult 7 ettevõtet. Lõpuks väitis kõnealune ettevõte, et ta oleks pidanud saama teate koostööst hoidumise tagajärgede kohta, nagu on sätestatud algmääruse artikli 18 lõikes 1. |
| --- | --- |

(41)

Teine eksportiv tootja vaidlustas järeldused, kuigi ta oli selgesõnaliselt keeldunud valimisse kaasamisest ja teda ei saanud lugeda koostööd tegevaks osapooleks. Esiteks väitis ettevõte, et algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt peab valimi moodustamine toimuma osapoolte nõusolekul, mis jätab neile seega võimaluse valimisse kaasamisest keelduda. Teiseks väitis ta, et algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei ole kontrollkäik vajalik tingimus tõendamaks, et ettevõte vastab viiele asjaomasele kriteeriumile, nii et tema suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Kõnealuse ettevõtte väitel tõendab seda fakt, et turumajanduslikku kohtlemist kohaldatakse 22 ettevõtte suhtes, samas külastati kohapeal ainult 7 ettevõtet. Lõpuks väitis kõnealune ettevõte, et ta oleks pidanud saama teate koostööst hoidumise tagajärgede kohta, nagu on sätestatud algmääruse artikli 18 lõikes 1.

| (42) | Seoses esimese väitega tuleb märkida, et algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt ei ole osapoolte nõusolek vajalik tingimus, kuna kõnealuses artiklis nähakse ette, et lõpliku valiku teeb komisjon ja et ainus eelis on valimi moodustamist asjaomaste isikutega konsulteerida ja moodustada valim nende nõusolekul. Lisaks sellele toimus valimi moodustamine antud juhul konsulteerides Hiina ametiasutustega ning selle protsessi käigus väljendas kõnealune ettevõte taas kord soovi valimisse mitte kuuluda, nimelt tuues põhjenduseks, et tal oleks raskusi kontrollkäigu võimaldamisega. Lõpetuseks märgitakse ka seda, et kõnealune ettevõte ei taotlenud individuaalset uurimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3. |
| --- | --- |

(42)

Seoses esimese väitega tuleb märkida, et algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt ei ole osapoolte nõusolek vajalik tingimus, kuna kõnealuses artiklis nähakse ette, et lõpliku valiku teeb komisjon ja et ainus eelis on valimi moodustamist asjaomaste isikutega konsulteerida ja moodustada valim nende nõusolekul. Lisaks sellele toimus valimi moodustamine antud juhul konsulteerides Hiina ametiasutustega ning selle protsessi käigus väljendas kõnealune ettevõte taas kord soovi valimisse mitte kuuluda, nimelt tuues põhjenduseks, et tal oleks raskusi kontrollkäigu võimaldamisega. Lõpetuseks märgitakse ka seda, et kõnealune ettevõte ei taotlenud individuaalset uurimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.

| (43) | Teine nõue loeti alusetuks, kuna algmääruse artikli 18 kohaselt tuleks keeldumist juurdepääsu võimaldamisest vajalikule teabele, seega ka seoses turumajandusliku kohtlemise üle otsustamisega, lugeda koostööst hoidumiseks. Kõnealusele ettevõttele tehti selgeks, et valimisse kaasamisega on seotud küsimustikule vastamine ja nõustumine nende vastuste kohapealse kontrolliga, millest kõnealune ettevõte keeldus. Igal juhul tuleb märkida, et isegi kui kõnealuse ettevõtte suhtes oleks kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, oleks valimisse kaasamisest keeldumise, algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase küsimustiku vastuste esitamata jätmise ja kontrollkäigust keeldumise tõttu tulnud rakendada algmääruse artikli 18 sätteid. Ka kõnealuse ettevõtte viimane nõue lükatakse tagasi, kuna koostööst hoidumise tagajärgi selgitati algatamisteate punktis 8. |
| --- | --- |

(43)

Teine nõue loeti alusetuks, kuna algmääruse artikli 18 kohaselt tuleks keeldumist juurdepääsu võimaldamisest vajalikule teabele, seega ka seoses turumajandusliku kohtlemise üle otsustamisega, lugeda koostööst hoidumiseks. Kõnealusele ettevõttele tehti selgeks, et valimisse kaasamisega on seotud küsimustikule vastamine ja nõustumine nende vastuste kohapealse kontrolliga, millest kõnealune ettevõte keeldus. Igal juhul tuleb märkida, et isegi kui kõnealuse ettevõtte suhtes oleks kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, oleks valimisse kaasamisest keeldumise, algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase küsimustiku vastuste esitamata jätmise ja kontrollkäigust keeldumise tõttu tulnud rakendada algmääruse artikli 18 sätteid. Ka kõnealuse ettevõtte viimane nõue lükatakse tagasi, kuna koostööst hoidumise tagajärgi selgitati algatamisteate punktis 8.

4.   Normaalväärtus

4.1   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (44) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 31–40. |
| --- | --- |

(44)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 31–40.

| (45) | Eksportivad tootjad, kelle suhtes on kohaldatud turumajandusliku kohtlemist, väitsid tehniliste vigade esinemist normaalväärtuse arvutamisel või vaidlustasid vajalikuks peetud paranduste hindamiseks kasutatud metoodika. Need küsimused on uuesti läbi vaadatud ja vajaduse korral tehtud vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

(45)

Eksportivad tootjad, kelle suhtes on kohaldatud turumajandusliku kohtlemist, väitsid tehniliste vigade esinemist normaalväärtuse arvutamisel või vaidlustasid vajalikuks peetud paranduste hindamiseks kasutatud metoodika. Need küsimused on uuesti läbi vaadatud ja vajaduse korral tehtud vajalikud muudatused.

4.2   Normaalväärtuse määramine kõigi eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (46) | Teatavate huvitatud isikute väitel rikuti algmääruse artikli 2 lõiget 7, kuna enne ajutiste meetmete kehtestamist ei teavitatud neid algatamisteates nimetatust erineva võrdlusriigi valikust. Peale selle väitsid nad, et olemata teadlikud algatamisfaasis kavandatud võrdlusriigi Mehhiko tootjate koostöö puudumisest, ei olnud neil võimalik osutada komisjonile abi alternatiivse riigi valimisel. |
| --- | --- |

(46)

Teatavate huvitatud isikute väitel rikuti algmääruse artikli 2 lõiget 7, kuna enne ajutiste meetmete kehtestamist ei teavitatud neid algatamisteates nimetatust erineva võrdlusriigi valikust. Peale selle väitsid nad, et olemata teadlikud algatamisfaasis kavandatud võrdlusriigi Mehhiko tootjate koostöö puudumisest, ei olnud neil võimalik osutada komisjonile abi alternatiivse riigi valimisel.

| (47) | Seoses sellega tuleks eelkõige märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a sätestatakse, et huvitatud isikuid tuleb teavitada kohe pärast kavandatava turumajandusliku kolmanda riigi määramist. Käesoleval juhul nähti võrdlusriigina peagi pärast algatamist ikkagi Mehhikot ning osapooli kutsuti üles seda valikut kommenteerima. Uurimise varajases faasis puudusid igasugused märgid selle kohta, et mõni Mehhiko tootja ei pruugi koostööd teha. Alles hilisemas faasis tuli ilmsiks, et koostöö puudumisel tuleb valida mõni teine riik. |
| --- | --- |

(47)

Seoses sellega tuleks eelkõige märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a sätestatakse, et huvitatud isikuid tuleb teavitada kohe pärast kavandatava turumajandusliku kolmanda riigi määramist. Käesoleval juhul nähti võrdlusriigina peagi pärast algatamist ikkagi Mehhikot ning osapooli kutsuti üles seda valikut kommenteerima. Uurimise varajases faasis puudusid igasugused märgid selle kohta, et mõni Mehhiko tootja ei pruugi koostööd teha. Alles hilisemas faasis tuli ilmsiks, et koostöö puudumisel tuleb valida mõni teine riik.

| (48) | Lisaks ei nähta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a ette, et osapooled peaksid abistama komisjoni asjakohase võrdlusriigi valikul. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks ei nähta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a ette, et osapooled peaksid abistama komisjoni asjakohase võrdlusriigi valikul.

| (49) | Lõpuks teatati huvitatud isikutele ajutised järeldused, sealhulgas ajutiselt valitud võrdlusriik, st Türgi, ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Ühtki märkust, mille kohaselt Türgit ei saa lugeda antud juhul asjakohaseks võrdlusriigiks, ei laekunud. Seepärast leitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a ei rikutud ning käesolevaga kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 44–48 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(49)

Lõpuks teatati huvitatud isikutele ajutised järeldused, sealhulgas ajutiselt valitud võrdlusriik, st Türgi, ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Ühtki märkust, mille kohaselt Türgit ei saa lugeda antud juhul asjakohaseks võrdlusriigiks, ei laekunud. Seepärast leitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a ei rikutud ning käesolevaga kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 44–48 sätestatud järeldused.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (50) | Märkuste puudumisel kiidetakse heaks normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 49 ja 50. |
| --- | --- |

(50)

Märkuste puudumisel kiidetakse heaks normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 49 ja 50.

5.   Ekspordihind

| (51) | Kaks eksportivat tootjat väitsid, et algmääruse artikli 2 lõikes 9 sätestatud nõuded ekspordihinna määramiseks ei olnud täidetud ja et ekspordihinna igasugust korrigeerimist müügi korral ühendusse kolmandas riigis registrijärgset asukohta omavate sidusettevõtete kaudu tuleks pigem käsitleda algmääruse artikli 2 lõike 10 sätteid kohaldades. |
| --- | --- |

(51)

Kaks eksportivat tootjat väitsid, et algmääruse artikli 2 lõikes 9 sätestatud nõuded ekspordihinna määramiseks ei olnud täidetud ja et ekspordihinna igasugust korrigeerimist müügi korral ühendusse kolmandas riigis registrijärgset asukohta omavate sidusettevõtete kaudu tuleks pigem käsitleda algmääruse artikli 2 lõike 10 sätteid kohaldades.

| (52) | Selles suhtes kinnitatakse, et kohaldatud on algmääruse artikli 2 lõike 10, täpsemalt nimetatud lõike punkti i sätteid, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 53. |
| --- | --- |

(52)

Selles suhtes kinnitatakse, et kohaldatud on algmääruse artikli 2 lõike 10, täpsemalt nimetatud lõike punkti i sätteid, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 53.

| (53) | Eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitsid, et ekspordihinna arvutamisel esines tehnilisi vigu või vaidlustasid teatavate vajalike paranduste hindamiseks kasutatud metoodika. Need küsimused on uuesti läbi vaadatud ja tehtud vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

(53)

Eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitsid, et ekspordihinna arvutamisel esines tehnilisi vigu või vaidlustasid teatavate vajalike paranduste hindamiseks kasutatud metoodika. Need küsimused on uuesti läbi vaadatud ja tehtud vajalikud muudatused.

6.   Võrdlus

| (54) | Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt tehtud parandused seoses tema müügiga ühendusse kolmandas riigis asuva tütarettevõtte kaudu ei olnud õigustatud, kuna kõnealune tütarettevõte täitis lihtsalt eksportmüügi osakonna funktsioone. Veel väitis kõnealune eksportiv tootja seda, et hoolimata paranduse tegemisest peaks kõnealune parandus igal juhul piirduma sõltumatutele vahendajatele makstud normaalse komisjonitasu määraga. Kaks ülejäänud eksportivat tootjat väitsid samuti, et korrigeerimine peaks piirduma otseste müügikuludega. |
| --- | --- |

(54)

Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt tehtud parandused seoses tema müügiga ühendusse kolmandas riigis asuva tütarettevõtte kaudu ei olnud õigustatud, kuna kõnealune tütarettevõte täitis lihtsalt eksportmüügi osakonna funktsioone. Veel väitis kõnealune eksportiv tootja seda, et hoolimata paranduse tegemisest peaks kõnealune parandus igal juhul piirduma sõltumatutele vahendajatele makstud normaalse komisjonitasu määraga. Kaks ülejäänud eksportivat tootjat väitsid samuti, et korrigeerimine peaks piirduma otseste müügikuludega.

| (55) | Selles suhtes tõi uurimine ilmsiks, et müügiga tegeleva asjaomase tütarettevõtte poolt täidetavad funktsioonid ulatusid kaugemale eksportija eksportmüügi osakonna tüüpilistest funktsioonidest ning pigem tuleks neid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt võrrelda vahendustegevuse alal töötava ettevõtte funktsioonidega. |
| --- | --- |

(55)

Selles suhtes tõi uurimine ilmsiks, et müügiga tegeleva asjaomase tütarettevõtte poolt täidetavad funktsioonid ulatusid kaugemale eksportija eksportmüügi osakonna tüüpilistest funktsioonidest ning pigem tuleks neid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt võrrelda vahendustegevuse alal töötava ettevõtte funktsioonidega.

| (56) | Seepärast leitakse, et asjaomane sidusettevõtte kandis kulusid, mis vähendab tõhusalt eksportijate saadud summasid ning mis tuleks seega arvata maha esimese sõltumatu ostja poolt ühenduses tasutud hinnast. |
| --- | --- |

(56)

Seepärast leitakse, et asjaomane sidusettevõtte kandis kulusid, mis vähendab tõhusalt eksportijate saadud summasid ning mis tuleks seega arvata maha esimese sõltumatu ostja poolt ühenduses tasutud hinnast.

| (57) | Märgitakse, et teised kaks eksportivat tootjat, kes on eespool käsitletud eksportiva tootjaga samas olukorras, jagasid komisjoni seisukohta, et õiglase võrdluse huvides tuleks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt teha parandus (vt põhjendus 51 eespool). |
| --- | --- |

(57)

Märgitakse, et teised kaks eksportivat tootjat, kes on eespool käsitletud eksportiva tootjaga samas olukorras, jagasid komisjoni seisukohta, et õiglase võrdluse huvides tuleks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt teha parandus (vt põhjendus 51 eespool).

| (58) | Lõpuks leitakse, et paranduse summa arvutati nõuetekohaselt kooskõlas artikli 2 lõike 10 punkti i sätetega, st sidusettevõtte saadud hinnalisandi alusel. Hinnalisand arvutati antud juhul, nagu oleks tegemist sidusettevõtete tegelike müügi-, üld- ja halduskuludega ning mõistliku kasumimääraga, ning see ei peaks piirduma üksnes otseste müügikuludega. Seepärast lükati asjaomaste eksportivate tootjate nõuded tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Lõpuks leitakse, et paranduse summa arvutati nõuetekohaselt kooskõlas artikli 2 lõike 10 punkti i sätetega, st sidusettevõtte saadud hinnalisandi alusel. Hinnalisand arvutati antud juhul, nagu oleks tegemist sidusettevõtete tegelike müügi-, üld- ja halduskuludega ning mõistliku kasumimääraga, ning see ei peaks piirduma üksnes otseste müügikuludega. Seepärast lükati asjaomaste eksportivate tootjate nõuded tagasi.

| (59) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et tagastamata käibemaksuga seotud parandus oli põhjendamatu ning tugines valele arusaamisele süsteemist. Mõned teised eksportivad tootjad, sealhulgas üks, kes nõustus paranduse põhimõttega, vaidlustasid paranduse arvutamiseks kasutatud metoodika ja taotlesid, et parandus peaks tuginema tagastamatu käibemaksu tegelikule summale. |
| --- | --- |

(59)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et tagastamata käibemaksuga seotud parandus oli põhjendamatu ning tugines valele arusaamisele süsteemist. Mõned teised eksportivad tootjad, sealhulgas üks, kes nõustus paranduse põhimõttega, vaidlustasid paranduse arvutamiseks kasutatud metoodika ja taotlesid, et parandus peaks tuginema tagastamatu käibemaksu tegelikule summale.

| (60) | Esimene väide lükati tagasi, kuna see oli põhjendamatu ning sellele lisaks ei esitatud täiendavaid asjaolusid, mis kinnitanuks tõsiasja, et parandus põhineb ekslikul arusaamal. |
| --- | --- |

(60)

Esimene väide lükati tagasi, kuna see oli põhjendamatu ning sellele lisaks ei esitatud täiendavaid asjaolusid, mis kinnitanuks tõsiasja, et parandus põhineb ekslikul arusaamal.

| (61) | Kui rääkida nõudest, et kasutada tuleks tegelikke summasid, siis paljudel juhtudel asjaomased eksportivad tootjad ei esitanud neid või ei olnud kõnealused summad piisavalt tõendatud ning seega ei saanud neid arvesse võtta. Seetõttu ei saa ka väidetega nõustuda. |
| --- | --- |

(61)

Kui rääkida nõudest, et kasutada tuleks tegelikke summasid, siis paljudel juhtudel asjaomased eksportivad tootjad ei esitanud neid või ei olnud kõnealused summad piisavalt tõendatud ning seega ei saanud neid arvesse võtta. Seetõttu ei saa ka väidetega nõustuda.

| (62) | Käesolevaga selgitatakse, et pärast mitme huvitatud isiku tehtud märkust parandati vajadusel normaalväärtuse määramiseks kasutatud Türgi omamaisel turul müüdud samasuguste tooteliikide hindu, et tagada õige võrdlus asjaomaste Hiina tootjate poolt ühendusse eksporditud tooteliikidega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a. Kõnealused parandused tehti erinevuste turuväärtuse mõistliku arvestuse alusel. Kahe ettevõtte puhul tuli ajutises faasis tehtud parandus läbi vaadata, et kajastada paremini nende individuaalset olukorda ning asjaomased marginaalid vaadati sellekohaselt läbi. |
| --- | --- |

(62)

Käesolevaga selgitatakse, et pärast mitme huvitatud isiku tehtud märkust parandati vajadusel normaalväärtuse määramiseks kasutatud Türgi omamaisel turul müüdud samasuguste tooteliikide hindu, et tagada õige võrdlus asjaomaste Hiina tootjate poolt ühendusse eksporditud tooteliikidega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a. Kõnealused parandused tehti erinevuste turuväärtuse mõistliku arvestuse alusel. Kahe ettevõtte puhul tuli ajutises faasis tehtud parandus läbi vaadata, et kajastada paremini nende individuaalset olukorda ning asjaomased marginaalid vaadati sellekohaselt läbi.

7.   Dumpingumarginaal

7.1.   Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist

a)   Turumajanduslik kohtlemine

| (63) | Kaks kolmest ettevõttest, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitsid, et nende kindlakstehtud seosed uurimisperioodi ajal ei vasta enam tegelikkusele, põhjendades seda sellega, et peagi pärast uurimisperioodi lõppu on kõigi kolme ettevõtte aktsionäridest tulenevad seosed kõrvaldatud, kuna kõik asjaomased aktsiad on müüdud sõltumatutele isikutele. Seepärast väitsid ettevõtted, et arvesse tuleks võtta kõnealust uut olukorda, ning et kuna neid ei saa enam lugeda seotuks, tuleks igale ettevõttele määrata tema olukorda kajastav individuaalne dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(63)

Kaks kolmest ettevõttest, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitsid, et nende kindlakstehtud seosed uurimisperioodi ajal ei vasta enam tegelikkusele, põhjendades seda sellega, et peagi pärast uurimisperioodi lõppu on kõigi kolme ettevõtte aktsionäridest tulenevad seosed kõrvaldatud, kuna kõik asjaomased aktsiad on müüdud sõltumatutele isikutele. Seepärast väitsid ettevõtted, et arvesse tuleks võtta kõnealust uut olukorda, ning et kuna neid ei saa enam lugeda seotuks, tuleks igale ettevõttele määrata tema olukorda kajastav individuaalne dumpingumarginaal.

| (64) | Uurimine tõi aga ilmsiks, et uurimisperioodiaegne seos asjaomaste ettevõtete vahel seisnes tegelikult enamas kui pelgalt aktsionärides. Tehti tõepoolest kindlaks, et lisaks sellele seosele oli kolme ettevõtte direktorite nõukogus ka ühiseid liikmeid. Ettevõtete ühiste direktorite olemasolu tugevdas seega juba aktsionäride seose kaudu eksisteerinud sidemeid. |
| --- | --- |

(64)

Uurimine tõi aga ilmsiks, et uurimisperioodiaegne seos asjaomaste ettevõtete vahel seisnes tegelikult enamas kui pelgalt aktsionärides. Tehti tõepoolest kindlaks, et lisaks sellele seosele oli kolme ettevõtte direktorite nõukogus ka ühiseid liikmeid. Ettevõtete ühiste direktorite olemasolu tugevdas seega juba aktsionäride seose kaudu eksisteerinud sidemeid.

| (65) | Neil põhjustel leiti, et kõnealuseid ettevõtteid tuleb vaadelda uurimisperioodi ajal seotuna. Olgugi et olukord muutus väidetavalt peagi pärast uurimisperioodi, oleks igal juhul liiga vara järeldada, et need muutused on püsivat laadi. Pidades silmas väljakujunenud seoste laadi uurimisperioodi ajal, ei saa välistada kõrvalehoidmise ohtu ettevõtte kaudu, kelle suhtes oli kehtestatud kõige madalam tollimaks. Peale selle tuleb ühtlasi märkida, et kuna uurimisperioodi puudutavad järeldused võivad antud seoseid mõjutada, ei saa seoste muutmist pärast uurimisperioodi lugeda asjakohaseks. |
| --- | --- |

(65)

Neil põhjustel leiti, et kõnealuseid ettevõtteid tuleb vaadelda uurimisperioodi ajal seotuna. Olgugi et olukord muutus väidetavalt peagi pärast uurimisperioodi, oleks igal juhul liiga vara järeldada, et need muutused on püsivat laadi. Pidades silmas väljakujunenud seoste laadi uurimisperioodi ajal, ei saa välistada kõrvalehoidmise ohtu ettevõtte kaudu, kelle suhtes oli kehtestatud kõige madalam tollimaks. Peale selle tuleb ühtlasi märkida, et kuna uurimisperioodi puudutavad järeldused võivad antud seoseid mõjutada, ei saa seoste muutmist pärast uurimisperioodi lugeda asjakohaseks.

| (66) | Seega järeldatakse, et ettevõtete väited tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(66)

Seega järeldatakse, et ettevõtete väited tuleb tagasi lükata.

| (67) | Peale selle seadsid mitmed huvitatud isikud kahtluse alla väljavõttelist uuringut käsitlevate sätete õige kasutamise. Kuna kolm valimisse kaasatud ettevõtet, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, osutusid seotuks, moodustavad nad väidetavalt üheainsa äriüksuse ning seega ei saa nende dumpingumarginaal moodustada kehtivat keskmist, pidades silmas algmääruse artikli 9 lõike 6 sõnastust. Selle aluseks on asjaolu, et nimetatud artiklis viidatakse valimisse kuuluvate osapoolte puhul kindlaksmääratud keskmisele dumpingumarginaalile, seega peaks dumpingumarginaali aluseks tingimata olema rohkem kui ühe äriühingu andmed. Viidati WTO apellatsiooniorgani aruandele EÜ ja India voodipesu käsitleva juhtumi (3) raames, kus järeldati, et perioodi kindlaksmääratud keskmine peaks tingimata viitama enam kui ühele ettevõttele. |
| --- | --- |

(67)

Peale selle seadsid mitmed huvitatud isikud kahtluse alla väljavõttelist uuringut käsitlevate sätete õige kasutamise. Kuna kolm valimisse kaasatud ettevõtet, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, osutusid seotuks, moodustavad nad väidetavalt üheainsa äriüksuse ning seega ei saa nende dumpingumarginaal moodustada kehtivat keskmist, pidades silmas algmääruse artikli 9 lõike 6 sõnastust. Selle aluseks on asjaolu, et nimetatud artiklis viidatakse valimisse kuuluvate osapoolte puhul kindlaksmääratud keskmisele dumpingumarginaalile, seega peaks dumpingumarginaali aluseks tingimata olema rohkem kui ühe äriühingu andmed. Viidati WTO apellatsiooniorgani aruandele EÜ ja India voodipesu käsitleva juhtumi (3) raames, kus järeldati, et perioodi kindlaksmääratud keskmine peaks tingimata viitama enam kui ühele ettevõttele.

| (68) | Selles suhtes tuleks märkida, et apellatsiooniorgani järeldusi, mis tehti teises kontekstis, nimelt dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 lõike ii taustal ja teise juhtumi puhul, ei saa sellele konkreetsele juhtumile otseselt üle kanda. Teiseks tuleks see argument tagasi lükata, kuna käesoleval juhul põhineb valimi kindlaksmääratud keskmine iga ettevõtte oma normaalväärtusel ja ekspordihindadel ning need ettevõtted ei moodusta ühtainsat äriüksust. Sidusettevõtete kindlaksmääratud keskmine marginaal arvutati alles pärast kolme individuaalse marginaali määramist, vältimaks seda, et oma seotust silmas pidades suunavad ettevõtted kogu oma ekspordi läbi ettevõtte, mille suhtes kohaldatakse kõige madalamat dumpingumarginaali. Veel tuleb märkida, et algmääruse artikli 9 lõike 6 punktis c ei välistata konkreetselt valimisse kuuluvate sidusettevõtete puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaalide kasutamist. Seetõttu ei saa ka väidetega nõustuda. |
| --- | --- |

(68)

Selles suhtes tuleks märkida, et apellatsiooniorgani järeldusi, mis tehti teises kontekstis, nimelt dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 lõike ii taustal ja teise juhtumi puhul, ei saa sellele konkreetsele juhtumile otseselt üle kanda. Teiseks tuleks see argument tagasi lükata, kuna käesoleval juhul põhineb valimi kindlaksmääratud keskmine iga ettevõtte oma normaalväärtusel ja ekspordihindadel ning need ettevõtted ei moodusta ühtainsat äriüksust. Sidusettevõtete kindlaksmääratud keskmine marginaal arvutati alles pärast kolme individuaalse marginaali määramist, vältimaks seda, et oma seotust silmas pidades suunavad ettevõtted kogu oma ekspordi läbi ettevõtte, mille suhtes kohaldatakse kõige madalamat dumpingumarginaali. Veel tuleb märkida, et algmääruse artikli 9 lõike 6 punktis c ei välistata konkreetselt valimisse kuuluvate sidusettevõtete puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaalide kasutamist. Seetõttu ei saa ka väidetega nõustuda.

b)   Individuaalne kohtlemine

| (69) | Märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks dumpingumarginaalide määramiseks kasutatud metoodika seoses ettevõtetega, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 57. |
| --- | --- |

(69)

Märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks dumpingumarginaalide määramiseks kasutatud metoodika seoses ettevõtetega, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 57.

| (70) | Eespool kirjeldatule tuginedes on lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:






  Ettevõte | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(70)

Eespool kirjeldatule tuginedes on lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:

Ettevõte

Lõplik dumpingumarginaal

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

7.2   Kõik teised eksportivad tootjad

| (71) | Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduste 59–61 järeldused. |
| --- | --- |

(71)

Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduste 59–61 järeldused.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmine

| (72) | Kuna kommentaare ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 62–63 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse kogutoodangu kohta. |
| --- | --- |

(72)

Kuna kommentaare ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 62–63 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse kogutoodangu kohta.

2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (73) | Üks huvitatud isik väitis, et ei toetata piisavalt tootjaid, kes moodustavad ühenduse toodangu olulise osa. Nad väitsid, et üks ettevõte läks uurimise ajal pankrotti ning seepärast ei tuleks seda ühenduse tootmisharu määratluses arvesse võtta. Lisaks väitsid nad, et üks tootja importis vaatlusalust toodet vaatlusperioodil ja tuleks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt ühenduse tootmisharust välja arvata. |
| --- | --- |

(73)

Üks huvitatud isik väitis, et ei toetata piisavalt tootjaid, kes moodustavad ühenduse toodangu olulise osa. Nad väitsid, et üks ettevõte läks uurimise ajal pankrotti ning seepärast ei tuleks seda ühenduse tootmisharu määratluses arvesse võtta. Lisaks väitsid nad, et üks tootja importis vaatlusalust toodet vaatlusperioodil ja tuleks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt ühenduse tootmisharust välja arvata.

| (74) | Tuleb märkida, et üks ühenduse tootja on kohtumenetluse all, kuid tegeles uurimisperioodi ajal tootmisega ning tegutseb kõnealuse tootmisega ka praegu. Seepärast kaasati kõnealune ettevõtja ühenduse tootmisharu määratlusse. Uurimisel leidis kinnitust, et ükski ühenduse tootmisharusse kuuluv ettevõte ei importinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet. Siiski importisid kõnealused ettevõtted pleegitamata toodet, st viimistletud polüesterfilamentkangaste toorainet. Seepärast tuleks need argumendid kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(74)

Tuleb märkida, et üks ühenduse tootja on kohtumenetluse all, kuid tegeles uurimisperioodi ajal tootmisega ning tegutseb kõnealuse tootmisega ka praegu. Seepärast kaasati kõnealune ettevõtja ühenduse tootmisharu määratlusse. Uurimisel leidis kinnitust, et ükski ühenduse tootmisharusse kuuluv ettevõte ei importinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet. Siiski importisid kõnealused ettevõtted pleegitamata toodet, st viimistletud polüesterfilamentkangaste toorainet. Seepärast tuleks need argumendid kõrvale jätta.

| (75) | Täiendavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 64 sätestatud ühenduse tootmisharu määratlus. |
| --- | --- |

(75)

Täiendavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 64 sätestatud ühenduse tootmisharu määratlus.

3.   Tarbimine ühenduses

| (76) | Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65–66 sätestatud ühenduse tarbimise arvutamine. |
| --- | --- |

(76)

Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65–66 sätestatud ühenduse tarbimise arvutamine.

4.   Ühendusse importimine asjaomasest riigist

4.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (77) | Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68 sätestatud kord asjaomase impordi mahu ja turuosa arvutamiseks. |
| --- | --- |

(77)

Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68 sätestatud kord asjaomase impordi mahu ja turuosa arvutamiseks.

4.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (78) | Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 69–71 sätestatud kord asjaomase hindade ja nende allalöömise arvutamiseks. |
| --- | --- |

(78)

Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 69–71 sätestatud kord asjaomase hindade ja nende allalöömise arvutamiseks.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (79) | Tuleb meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 98 tegi komisjon ajutise järelduse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Tuleb meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 98 tegi komisjon ajutise järelduse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

| (80) | Ükski huvitatud isik ei seadnud kahtluse alla ühenduse tootmisharuga seotud arve ega nende tõlgendamist, nagu see on esitatud ajutise määruse põhjendustes 72–98. Seega kinnitatakse käesolevaga neid ajutise määruse põhjendustes sätestatud järeldusi ja tehakse järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Ükski huvitatud isik ei seadnud kahtluse alla ühenduse tootmisharuga seotud arve ega nende tõlgendamist, nagu see on esitatud ajutise määruse põhjendustes 72–98. Seega kinnitatakse käesolevaga neid ajutise määruse põhjendustes sätestatud järeldusi ja tehakse järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (81) | Lisaks teistele ajutises määruses uuritud teguritele uuriti ka ühenduse tootmisharu eksporditulemusi. Seoses sellega selgus, et ühenduse tootmisharu eksportmüük püsis terve perioodi vältel stabiilselt umbes 25 miljoni jooksva meetri tasemel. Tuleb märkida, et kõnealune eksport puudutab voodriks kasutatud toodet, mida müüdi märgatavalt madalama hinnaga. Võrdluseks, kogu ELi 25 tootmisharu poolt eksporditud tootevalikut müüdi uurimisperioodi ajal Hiinast pärit impordist 270 % kõrgema hinnaga. Igal juhul võeti tasuvusandmete kindlakstegemisel arvesse üksnes ühenduse turul toimunud müüki, seega ei mõjuta kõnealuseid andmeid eksportmüük. Eespool toodud põhjustel võib järeldada, et ühenduse eksport ei põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju. Lisaks on kogu kolmandatest riikidest pärit importi silmas pidades hinnad keskmiselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad. Eespool kirjeldatule tuginedes ja põhjuslikke seoseid puudutavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 99–111 tehtud järeldus. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks teistele ajutises määruses uuritud teguritele uuriti ka ühenduse tootmisharu eksporditulemusi. Seoses sellega selgus, et ühenduse tootmisharu eksportmüük püsis terve perioodi vältel stabiilselt umbes 25 miljoni jooksva meetri tasemel. Tuleb märkida, et kõnealune eksport puudutab voodriks kasutatud toodet, mida müüdi märgatavalt madalama hinnaga. Võrdluseks, kogu ELi 25 tootmisharu poolt eksporditud tootevalikut müüdi uurimisperioodi ajal Hiinast pärit impordist 270 % kõrgema hinnaga. Igal juhul võeti tasuvusandmete kindlakstegemisel arvesse üksnes ühenduse turul toimunud müüki, seega ei mõjuta kõnealuseid andmeid eksportmüük. Eespool toodud põhjustel võib järeldada, et ühenduse eksport ei põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju. Lisaks on kogu kolmandatest riikidest pärit importi silmas pidades hinnad keskmiselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad. Eespool kirjeldatule tuginedes ja põhjuslikke seoseid puudutavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 99–111 tehtud järeldus.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate huvid

| (82) | Ühenduse tootmisharu ja teiste ühenduse tootjate huvide kohta ei ole esitatud mingeid märkusi ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–118 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(82)

Ühenduse tootmisharu ja teiste ühenduse tootjate huvide kohta ei ole esitatud mingeid märkusi ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–118 sätestatud esialgsed järeldused.

2.   Sõltumatute importijate huvid

| (83) | Sõltumatutelt importijatelt ning importijatelt/kasutajatelt laekus mitu avaldust. Isikutele, kes selleks soovi avaldasid, võimaldati ka ärakuulamine. Importijate väited langesid kokku kasutajate omadega ning neid on arutatud põhjendustes 87–90. Tuleb märkida, et üldkogused, mida endast teada andnud importijad Hiinast importisid, on tähtsusetud ning moodustavad vaid umbes 2 % Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodi jooksul. Ülejäänud 98 % sõltumatutest importijatest ja importijatest/kasutajatest ei reageerinud meetmetele. |
| --- | --- |

(83)

Sõltumatutelt importijatelt ning importijatelt/kasutajatelt laekus mitu avaldust. Isikutele, kes selleks soovi avaldasid, võimaldati ka ärakuulamine. Importijate väited langesid kokku kasutajate omadega ning neid on arutatud põhjendustes 87–90. Tuleb märkida, et üldkogused, mida endast teada andnud importijad Hiinast importisid, on tähtsusetud ning moodustavad vaid umbes 2 % Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodi jooksul. Ülejäänud 98 % sõltumatutest importijatest ja importijatest/kasutajatest ei reageerinud meetmetele.

| (84) | Sõltumatute importijate huvide kohta ei ole esitatud mingeid muid märkusi ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 119–121 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(84)

Sõltumatute importijate huvide kohta ei ole esitatud mingeid muid märkusi ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 119–121 sätestatud esialgsed järeldused.

3.   Tarnijate huvid

| (85) | Tarnijate huvide kohta ei ole esitatud mingeid märkusi ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 122–125 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(85)

Tarnijate huvide kohta ei ole esitatud mingeid märkusi ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 122–125 sätestatud esialgsed järeldused.

4.   Kasutajate huvid

| (86) | Tuletatakse meelde, et üheksa kasutajat esitasid vastuse küsimustikule, samas kui vaatlusalust toodet importis neist kasutajatest vaid üks (ajutise määruse põhjendus 127). Pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid märkused neli kasutajat, kes ei olnud seni uurimisel endast teada andnud. Neist kaks toodavad kodutekstiile. Kõik importisid vaatlusalust toodet HRVst. Arvestades et kõnealune sektor on vägagi killustatud, on nende esindatus arvestuste kohaselt alla 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Tuletatakse meelde, et üheksa kasutajat esitasid vastuse küsimustikule, samas kui vaatlusalust toodet importis neist kasutajatest vaid üks (ajutise määruse põhjendus 127). Pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid märkused neli kasutajat, kes ei olnud seni uurimisel endast teada andnud. Neist kaks toodavad kodutekstiile. Kõik importisid vaatlusalust toodet HRVst. Arvestades et kõnealune sektor on vägagi killustatud, on nende esindatus arvestuste kohaselt alla 2 %.

| (87) | Rõivaid tootvad kasutajad väitsid, et nende äritegevus on nüüd tõsises ohus, kuna HRVst imporditud valmisriided tungivad ühenduse turule väga madalate hindadega, samas kui nemad peavad tootmisel tegema märksa suuremaid kulutusi. Lisaks peaksid kõnealused rõivaid tootvad kasutajad maksma kõrget dumpinguvastast tollimaksu, et importida vaatlusalust toodet, mis on nende toodangu tooraineks. Kõnealused kasutajad väidavad, et saavad müüa valmistooteid oma klientidele vaid veidi kõrgema hinnaga, kuna nad on palju paindlikumad ja suudavad tarnida väiksemaid koguseid lühikese etteteatamisega. Arvestades aga praegusi turutingimusi, st madala hinnaga rõivaste tungimist turule ja toorainele kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, väidavad kõnealused kasutajad, et nad ei suudaks hoida tootmist ühenduses ja seega peaksid oma tootmisrajatised sulgema. |
| --- | --- |

(87)

Rõivaid tootvad kasutajad väitsid, et nende äritegevus on nüüd tõsises ohus, kuna HRVst imporditud valmisriided tungivad ühenduse turule väga madalate hindadega, samas kui nemad peavad tootmisel tegema märksa suuremaid kulutusi. Lisaks peaksid kõnealused rõivaid tootvad kasutajad maksma kõrget dumpinguvastast tollimaksu, et importida vaatlusalust toodet, mis on nende toodangu tooraineks. Kõnealused kasutajad väidavad, et saavad müüa valmistooteid oma klientidele vaid veidi kõrgema hinnaga, kuna nad on palju paindlikumad ja suudavad tarnida väiksemaid koguseid lühikese etteteatamisega. Arvestades aga praegusi turutingimusi, st madala hinnaga rõivaste tungimist turule ja toorainele kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, väidavad kõnealused kasutajad, et nad ei suudaks hoida tootmist ühenduses ja seega peaksid oma tootmisrajatised sulgema.

| (88) | Tuleb märkida, et kõnealused rõivatootjad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Nad on tohutu surve all seoses valmistoodete impordiga, mis kasvas tugevalt, muuhulgas tekstiilikvoodi kaotamise tõttu 1. jaanuaril 2005. Lisaks kasvavad nende toorainekulud seoses tollimaksudega. Kuigi on tõsi, et viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib rõivatootmissektori juba niigi ebakindlat olukorda veelgi halvendada, on selge, et põhiline neile ettevõtetele osaks saav surve tuleneb rõivaste impordist HRVst. |
| --- | --- |

(88)

Tuleb märkida, et kõnealused rõivatootjad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Nad on tohutu surve all seoses valmistoodete impordiga, mis kasvas tugevalt, muuhulgas tekstiilikvoodi kaotamise tõttu 1. jaanuaril 2005. Lisaks kasvavad nende toorainekulud seoses tollimaksudega. Kuigi on tõsi, et viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib rõivatootmissektori juba niigi ebakindlat olukorda veelgi halvendada, on selge, et põhiline neile ettevõtetele osaks saav surve tuleneb rõivaste impordist HRVst.

| (89) | Mõned kõnealused kasutajad väitsid, et kui tollimaksude tõttu ei impordita ühendusse enam tekstiile, mõjutab see ka värvimis- ja trükitööstust. Samuti väitsid nad, et see mõjutaks kõrgtehnoloogiliste tekstiilimasinate tarnijaid ühenduses, kuna tollimaksude tõttu väheneks tekstiilide tootmine HRVs. |
| --- | --- |

(89)

Mõned kõnealused kasutajad väitsid, et kui tollimaksude tõttu ei impordita ühendusse enam tekstiile, mõjutab see ka värvimis- ja trükitööstust. Samuti väitsid nad, et see mõjutaks kõrgtehnoloogiliste tekstiilimasinate tarnijaid ühenduses, kuna tollimaksude tõttu väheneks tekstiilide tootmine HRVs.

| (90) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 128, on tõenäoline, et HRVst pärit import tungib jätkuvalt turule õiglaste mittedumpinguhindadega ning säilivad ka muud mittedumpinguhindadega allikad, arvestades et üle 30 % ühenduse tarbimisest katab import kolmandatest riikidest (välja arvatud HRV). Pidades silmas asjaolu, et paljudele eksportivatele tootjatele on võimaldatud dumpinguvastase tollimaksu määr 14,1 % ja et viimistletud polüesterfilamentkangad moodustavad vaid osa kasutajate tootmiskuludest, ei ole kulude kasv tõenäoliselt märkimisväärne. Samuti tuleks märkida, et väidetavalt ebakindel olukord, milles teatavad ettevõtted olla võivad, näib tulenevat eeskätt valmisrõivaste impordist HRVst ning dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmine ei lahendaks seda konkreetset probleemi. Seoses sellega tuletatakse meelde ka seda, et endast on teada andnud kasutajad, kelle arvele võib panna vaid väga väikese impordikoguse, samas kui valdav enamik ei ole uurimisel mingeid märkusi esitanud. |
| --- | --- |

(90)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 128, on tõenäoline, et HRVst pärit import tungib jätkuvalt turule õiglaste mittedumpinguhindadega ning säilivad ka muud mittedumpinguhindadega allikad, arvestades et üle 30 % ühenduse tarbimisest katab import kolmandatest riikidest (välja arvatud HRV). Pidades silmas asjaolu, et paljudele eksportivatele tootjatele on võimaldatud dumpinguvastase tollimaksu määr 14,1 % ja et viimistletud polüesterfilamentkangad moodustavad vaid osa kasutajate tootmiskuludest, ei ole kulude kasv tõenäoliselt märkimisväärne. Samuti tuleks märkida, et väidetavalt ebakindel olukord, milles teatavad ettevõtted olla võivad, näib tulenevat eeskätt valmisrõivaste impordist HRVst ning dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmine ei lahendaks seda konkreetset probleemi. Seoses sellega tuletatakse meelde ka seda, et endast on teada andnud kasutajad, kelle arvele võib panna vaid väga väikese impordikoguse, samas kui valdav enamik ei ole uurimisel mingeid märkusi esitanud.

| (91) | Muude märkuste puudumisel kasutajate huvide kohta kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 126–128 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(91)

Muude märkuste puudumisel kasutajate huvide kohta kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 126–128 sätestatud esialgsed järeldused.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (92) | Pidades silmas ajutises määruses tehtud järeldusi, mis on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 129–131, ja võttes arvesse erinevate huvitatud isikute tehtud ettepanekuid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused HRVst dumpinguhinnaga imporditavate viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes lõplike dumpinguvastaste meetmete mittekehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(92)

Pidades silmas ajutises määruses tehtud järeldusi, mis on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 129–131, ja võttes arvesse erinevate huvitatud isikute tehtud ettepanekuid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused HRVst dumpinguhinnaga imporditavate viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes lõplike dumpinguvastaste meetmete mittekehtestamise kohta.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (93) | Ajutise määruse põhjendustes 132–135 selgitatud metoodika põhjal arvutati välja kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mille alusel määratakse kindlaks kehtestatavate meetmete kõnealune tase. |
| --- | --- |

(93)

Ajutise määruse põhjendustes 132–135 selgitatud metoodika põhjal arvutati välja kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mille alusel määratakse kindlaks kehtestatavate meetmete kõnealune tase.

| (94) | Kahjumarginaali arvutamisel määrati ajutises määruses ühenduse tootmisharu sihtkasumi tasemeks 8 %, mida kõnealust liiki tootmisharu suudaks mõistlikult saavutada normaalsetes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel, ning mis saavutati aastatel 1998 ja 1999, enne kui Hiina eksport hakkas probleeme tekitama (ajutise määruse põhjendus 134). |
| --- | --- |

(94)

Kahjumarginaali arvutamisel määrati ajutises määruses ühenduse tootmisharu sihtkasumi tasemeks 8 %, mida kõnealust liiki tootmisharu suudaks mõistlikult saavutada normaalsetes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel, ning mis saavutati aastatel 1998 ja 1999, enne kui Hiina eksport hakkas probleeme tekitama (ajutise määruse põhjendus 134).

| (95) | Üks huvitatud isik väitis, et sihtkasum 8 % aastate 1998 ja 1999 alusel ei ole asjakohane. Kõnealune osapool väitis, et kuna kasumimarginaalid olid märksa madalamad juba 2000. aastal, mis on vaatlusperioodi esimene aasta, kui dumpinguhinnaga impordi tagajärjed ei olnud veel nii selgelt tunda, tuleks kõnealused kasumimarginaalid võtta sihtkasumiks. Samas tuletatakse meelde, et 2000. aastal oli HRVst pärineva impordi turuosa juba kõrgel, 18,2 % tasemel (ajutise määruse põhjendus 67) ning ühenduse tootmisharu olukord oli juba ebakindlaks muutunud. Sel põhjusel peeti asjakohaseks tugineda stabiilsemale varasemale perioodile, et määrata kindlaks sihtkasum, mida ühenduse tootmisharu võiks dumpinguhinnaga impordi puudumisel eelduste kohaselt toota. |
| --- | --- |

(95)

Üks huvitatud isik väitis, et sihtkasum 8 % aastate 1998 ja 1999 alusel ei ole asjakohane. Kõnealune osapool väitis, et kuna kasumimarginaalid olid märksa madalamad juba 2000. aastal, mis on vaatlusperioodi esimene aasta, kui dumpinguhinnaga impordi tagajärjed ei olnud veel nii selgelt tunda, tuleks kõnealused kasumimarginaalid võtta sihtkasumiks. Samas tuletatakse meelde, et 2000. aastal oli HRVst pärineva impordi turuosa juba kõrgel, 18,2 % tasemel (ajutise määruse põhjendus 67) ning ühenduse tootmisharu olukord oli juba ebakindlaks muutunud. Sel põhjusel peeti asjakohaseks tugineda stabiilsemale varasemale perioodile, et määrata kindlaks sihtkasum, mida ühenduse tootmisharu võiks dumpinguhinnaga impordi puudumisel eelduste kohaselt toota.

| (96) | Uute kommentaaride puudumisel kõnealusel teemal kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 132–135 sätestatud metoodika. |
| --- | --- |

(96)

Uute kommentaaride puudumisel kõnealusel teemal kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 132–135 sätestatud metoodika.

1.   Lõplikud meetmed

| (97) | Eelnevat silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel ja kahjumarginaali tasemel kõigil juhtudel, kui kahjumarginaalid olid kehtestatud dumpingumarginaalidest madalamad. |
| --- | --- |

(97)

Eelnevat silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel ja kahjumarginaali tasemel kõigil juhtudel, kui kahjumarginaalid olid kehtestatud dumpingumarginaalidest madalamad.

| (98) | Eeltoodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:






  Ettevõte | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(98)

Eeltoodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Ettevõte

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

| (99) | Käesolevas määruses piiritletud individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad sätestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste ettevõtete puhul täheldatud olukorda. Kõnealused tollimaksumäärad (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida rakendatakse kõikide teiste ettevõtete suhtes) on seega rakendatavad üksnes vastavast riigist imporditud, eraldi nimetatud ettevõtete toodetud toodete suhtes. Imporditud toodetele, mis on toodetud teiste ettevõtete poolt, mille nimi ja aadress ei ole käesoleva määruse vastavas osas eraldi välja toodud, kaasa arvatud eraldi välja toodud ettevõtete sidusettevõtted, kõnealuseid tollimaksumäärasid ei kohaldata ning nende puhul kehtivad kõikide teiste ettevõtete suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(99)

Käesolevas määruses piiritletud individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad sätestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste ettevõtete puhul täheldatud olukorda. Kõnealused tollimaksumäärad (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida rakendatakse kõikide teiste ettevõtete suhtes) on seega rakendatavad üksnes vastavast riigist imporditud, eraldi nimetatud ettevõtete toodetud toodete suhtes. Imporditud toodetele, mis on toodetud teiste ettevõtete poolt, mille nimi ja aadress ei ole käesoleva määruse vastavas osas eraldi välja toodud, kaasa arvatud eraldi välja toodud ettevõtete sidusettevõtted, kõnealuseid tollimaksumäärasid ei kohaldata ning nende puhul kehtivad kõikide teiste ettevõtete suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad.

| (100) | Taotlus kohaldada kõnealuste üksikute ettevõtete suhtes ettenähtud dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta ettevõtte tootmise ning omamaise või eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud ettevõtete loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse. |
| --- | --- |

(100)

Taotlus kohaldada kõnealuste üksikute ettevõtete suhtes ettenähtud dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta ettevõtte tootmise ning omamaise või eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud ettevõtete loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

2.   Ajutiste tollimaksude sissenõudmine

| (101) | Eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpinguhinnaga müügi ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust silmas pidades peetakse vajalikuks, et ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad, mis on kehtestatud ajutis määrusega, tuleks sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses. Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad, samas kui tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tuleks vabastada, |
| --- | --- |

(101)

Eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpinguhinnaga müügi ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust silmas pidades peetakse vajalikuks, et ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad, mis on kehtestatud ajutis määrusega, tuleks sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses. Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad, samas kui tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tuleks vabastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kanga suhtes, mis sisaldab tekstureeritud ja/või tekstureerimata polüesterfilamentkiude (sealhulgas valgeks värvitud) 85 % ulatuses või enam ning mis kuulub CN-koodide ex 5407 51 00 (TARICi kood 5407510010), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (TARICi kood 5407611010), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (TARICi kood 5407691010) ja ex 5407 69 90 (TARICi kood 5407699010) alla.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja alljärgnevalt loetletud ettevõtete valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Ettevõte | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Kõik teised äriühingud | 56,2 % | A999 |

Ettevõte

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

A622

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

A617

Kõik teised äriühingud

56,2 %

A999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

| — | ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004) eksportinud ühendusse artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet, |
| --- | --- |

—

ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004) eksportinud ühendusse artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

| — | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid,

| — | ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi märkimisväärsete koguste eksportimiseks ühendusse, |
| --- | --- |

—

ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi märkimisväärsete koguste eksportimiseks ühendusse,

nõukogu võib komisjoni ettepanekul lihthäälteenamusega pärast nõuandekomiteega konsulteerimist muuta artikli 1 lõiget 2 ja lisada uue eksportiva tootja kas i) nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse 37,1 % suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära, mida kohaldatakse individuaalse kohtlemise saanud äriühingute suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 9 lõikele 5, või ii) nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse 14,1 % suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära, mida kohaldatakse turumajandusliku kohtlemise saanud äriühingute suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 2 lõike 7 punktile c.

Artikkel 3

CN-koodide 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 ja ex 5407 69 90 (TARICi kood 5407699010) alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kanga, mis sisaldab tekstureeritud ja/või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % ulatuses või enam, impordi suhtes komisjoni määruse (EÜ) nr 426/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale.

Kogutud summad, mis ületavad lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, tagastatakse. Juhul kui lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 6.

2

(3)  WT/DS141/AB/R

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1488/2005,

15. september 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 15. septembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 42,5 |
| 096 | 35,4 |
| 204 | 49,2 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,6 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 52,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0805 50 10 | 388 | 68,6 |
| 524 | 61,7 |
| 528 | 59,1 |
| 999 | 63,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,3 |
| 212 | 105,3 |
| 220 | 193,2 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 121,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,5 |
| 400 | 83,0 |
| 508 | 32,9 |
| 512 | 88,2 |
| 528 | 22,6 |
| 720 | 37,8 |
| 800 | 136,7 |
| 804 | 79,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 92,2 |
| 528 | 37,0 |
| 720 | 84,8 |
| 800 | 143,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 81,3 |
| 066 | 54,6 |
| 098 | 42,5 |
| 624 | 126,3 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

42,5

096

35,4

204

49,2

999

42,4

0707 00 05

052

78,6

096

25,9

999

52,3

0709 90 70

052

70,5

999

70,5

0805 50 10

388

68,6

524

61,7

528

59,1

999

63,1

0806 10 10

052

75,3

212

105,3

220

193,2

624

112,0

999

121,5

0808 10 80

388

80,5

400

83,0

508

32,9

512

88,2

528

22,6

720

37,8

800

136,7

804

79,2

999

70,1

0808 20 50

052

92,5

388

92,2

528

37,0

720

84,8

800

143,7

999

90,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,3

999

91,3

0809 40 05

052

81,3

066

54,6

098

42,5

624

126,3

999

76,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1489/2005,

15. september 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2005

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,87 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 43,71 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 66,06 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 66,06 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 48,70 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,87

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

43,71

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

66,06

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

66,06

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

48,70

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 1.9.2005–14.9.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 119,84 (3) | 64,60 | 164,80 | 154,80 | 134,80 | 91,95 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 14,53 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 31,81 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

119,84 (3)

64,60

164,80

154,80

134,80

91,95

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

14,53

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

31,81

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,82 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 21,37 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,82 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 21,37 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1490/2005,

15. september 2005,

millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1462/2005 kehtestatud eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1462/2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1462/2005. (2)

| (2) | Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 1462/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta, |
| --- | --- |

(2)

Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 1462/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud töötlemata ja denatureerimata kujul eksporditavate toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1462/2005 kehtestatud eksporditoetusi muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk. 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk. 16).

1

(2)  ELT L 233, 9.9.2005, lk. 19.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED ALETES 16. SEPTEMBRIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 34,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 37,61 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR 100 kg kohta | 37,61 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3759 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

34,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

34,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR 100 kg kohta

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR 100 kg kohta

37,61

1701 99 10 9950

S00

EUR 100 kg kohta

37,61

1701 99 90 9100

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3759

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1491/2005,

15. september 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 5. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 5. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 41,250 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1492/2005,

15. september 2005,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:






  — | praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses, |
| --- | --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:

—

praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses,

| — | turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid, |
| --- | --- |

—

turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid,

| — | piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu, |
| --- | --- |

—

piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu,

| — | kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid, |
| --- | --- |

—

kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid,

| — | vajadust ära hoida häireid ühenduse turul, |
| --- | --- |

—

vajadust ära hoida häireid ühenduse turul,

| — | kavandatud ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

—

kavandatud ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:






  a) | kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:

a)

kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu;

| b) | kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki; |
| --- | --- |

b)

kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki;

| c) | eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume; |
| --- | --- |

c)

eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume;

| d) | vabu pakkumishindu ühenduse piiril. |
| --- | --- |

d)

vabu pakkumishindu ühenduse piiril.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks.

| (6) | Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost.

| (7) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale.

| (8) | Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse.

| (9) | Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi. |
| --- | --- |

(9)

Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi.

| (10) | Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(10)

Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse töötlemata kujul eksporditavatele toodetele määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 osutatud eksporditoetused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 558/2005 (ELT L 94, 13.4.2005, lk 22).

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

3

(4)  EÜT L 91, 1.4.1984, lk 71. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 222/88 (EÜT L 28, 1.2.1988, lk 1).

4

---

LISA

Komisjoni 15. septembri 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse piima ja piimatoodete eksporditoetus

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  L01 | Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L02 | Andorra ja Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L04 | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L01

Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L02

Andorra ja Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L04

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1493/2005,

15. september 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 13. septembril 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 13. septembril 2005.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 13. septembril 2005, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,50 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 121,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

—

Või

ex ex 0405 10 19 9700

99,50

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

121,00

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1494/2005,

15. september 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 13. septembril 2005. lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 13. septembril 2005. lõppevas etapis.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 13. septembrist 2005 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 13,50 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

3

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1495/2005,

15. september 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Prantsusmaa sekkumisameti valduses oleva maisi edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1166/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Prantsuse sekkumisameti valduses oleva 53 641 tonni maisi edasimüümiseks siseturul. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1166/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Prantsuse sekkumisameti valduses oleva 53 641 tonni maisi edasimüümiseks siseturul.

| (2) | Võttes arvesse praegust olukorda turul, tuleks suurendada Prantsuse sekkumisameti poolt alalise pakkumismenetluse teel siseturul müüki pandava maisi kogust 64 424 tonnini. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse praegust olukorda turul, tuleks suurendada Prantsuse sekkumisameti poolt alalise pakkumismenetluse teel siseturul müüki pandava maisi kogust 64 424 tonnini.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1166/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1166/2005 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1166/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklis 1 asendatakse sõnad “53 641 tonni” sõnadega “64 424 tonni”. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 1 asendatakse sõnad “53 641 tonni” sõnadega “64 424 tonni”.

| 2. | Lisa pealkirjas asendatakse sõnad “53 641 tonni” sõnadega “64 424 tonni”. |
| --- | --- |

2.

Lisa pealkirjas asendatakse sõnad “53 641 tonni” sõnadega “64 424 tonni”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 10.

2

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1496/2005,

15. september 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1168/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Austria sekkumisameti valduses oleva maisi edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1168/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Austria sekkumisameti valduses oleva 113 297 tonni maisi edasimüümiseks siseturul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1168/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Austria sekkumisameti valduses oleva 113 297 tonni maisi edasimüümiseks siseturul.

| (2) | Võttes arvesse praegust olukorda turul, tuleks suurendada Austria sekkumisameti poolt alalise pakkumismenetluse teel siseturul müüki pandava maisi kogust 121 525 tonnini. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse praegust olukorda turul, tuleks suurendada Austria sekkumisameti poolt alalise pakkumismenetluse teel siseturul müüki pandava maisi kogust 121 525 tonnini.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1168/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1168/2005 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1168/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklis 1 asendatakse sõnad “113 297 tonni” sõnadega “121 525 tonni”. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 1 asendatakse sõnad “113 297 tonni” sõnadega “121 525 tonni”.

| 2. | Lisa pealkirjas asendatakse sõnad “113 297 tonni” sõnadega “121 525 tonni”. |
| --- | --- |

2.

Lisa pealkirjas asendatakse sõnad “113 297 tonni” sõnadega “121 525 tonni”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 16.

2

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1497/2005,

15. september 2005,

millega parandatakse nõukogu ja komisjoni otsust 2005/430/EÜ, Euratom, Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsust 2005/430/EÜ, Euratom lisaprotokolli sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu alusel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2005/430/EÜ, Euratom lisaga kehtestatakse Bulgaaria päritolu toodetele määratud Euroopa Liidu tariifikvootide järjekorranumbrid. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2005/430/EÜ, Euratom lisaga kehtestatakse Bulgaaria päritolu toodetele määratud Euroopa Liidu tariifikvootide järjekorranumbrid.

| (2) | Nimetatud lisas oleva CN-koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvate toodete kvoodi vale järjekorranumbri tõttu ei saa komisjon hallata sellega seotud tariifikvooti komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artiklitega 308a, 308b ja 308c ettenähtud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud lisas oleva CN-koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvate toodete kvoodi vale järjekorranumbri tõttu ei saa komisjon hallata sellega seotud tariifikvooti komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artiklitega 308a, 308b ja 308c ettenähtud eeskirjade kohaselt.

| (3) | Seetõttu tuleks otsust 2005/430/EÜ, Euratom, vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks otsust 2005/430/EÜ, Euratom, vastavalt parandada.

| (4) | Kuna iga-aastane soodustuste kohaldamine algab 1. juulil, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. juulist 2005. |
| --- | --- |

(4)

Kuna iga-aastane soodustuste kohaldamine algab 1. juulil, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. juulist 2005.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) 2005/430/EÜ, Euratom lisas asendatakse rida, milles on number 09.4785, järgmise tekstiga:

| “Kvoodi jrk nr | CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 09.5902 | 1701 | Suhkur |
| 1702 | Muud suhkrud” |

“Kvoodi jrk nr

CN-kood

Kirjeldus

09.5902

1701

Suhkur

1702

Muud suhkrud”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 1.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

2

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1498/2005,

15. september 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1262/2001 (2) artikli 18 lõikele 2 võivad sekkumisametid nõuda, et sekkumismeetmete rakendamiseks tarnitav suhkur oleks pakitud polüetüleeniga vooderdatud džuudist kottidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1262/2001 (2) artikli 18 lõikele 2 võivad sekkumisametid nõuda, et sekkumismeetmete rakendamiseks tarnitav suhkur oleks pakitud polüetüleeniga vooderdatud džuudist kottidesse.

| (2) | Viimastel aastatel on toiduainete jaoks välja töötatud uusi pakkimismeetodeid. Sekkumisametid, mis nõuavad teatavate uute pakkimismeetodite kasutamist, peaksid nõudma, et niisugused pakendid oleksid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ. (3) |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on toiduainete jaoks välja töötatud uusi pakkimismeetodeid. Sekkumisametid, mis nõuavad teatavate uute pakkimismeetodite kasutamist, peaksid nõudma, et niisugused pakendid oleksid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ. (3)

| (3) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1262/2001. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1262/2001.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 18 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Sekkumisametid, mis nõuavad või aktsepteerivad seda, et tarnitav suhkur on pakendatud teisiti kui esimeses lõigus ettenähtud pakkimisviise kasutades, nõuavad, et niisugused pakendid vastaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1935/2004 (4) sätestatud nõuetele. Sekkumisamet võib määratleda pakendi erilise kvaliteedi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48.

2

(3)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

3

(4)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.”

4

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1499/2005,

15. september 2005,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilttursa püük ICES I, II (Norra veed) püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid aastaks 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid aastaks 2005.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

kalandus- ja merendusasjade peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/2005 (ELT L 207, 10.8.2005, lk 1).

3

---

LISA

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Kalavaru | HAD/1N2AB |
| Liik | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| Püügipiirkond | I, II (Norra veed) |
| Kuupäev | 30. juuni 2005 |

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

HAD/1N2AB

Liik

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Püügipiirkond

I, II (Norra veed)

Kuupäev

30. juuni 2005

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1500/2005,

15. september 2005,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 9.–15. septemberini 2005 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1501/2005,

15. september 2005,

määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 2. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1438/2005 Soomes ja Rootsis teravilja suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2005/2006. turustusaastal, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames 9.–15. septembrini 2005 kaera eksporditoetuse kindlaksmääramiseks esitatud pakkumisi vastu ei võetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  ELT L 228, 3.9.2005, lk 5.

3

---

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1502/2005,

15. september 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 9. kuni 15. septembrini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 6,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 16.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/45

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

Täiendav abi C 38/03 Hispaania riiklike laevatehaste ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3918 all)

(Ainult hispaaniakeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/652/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1013/97 abi kohta teatavatele ümberkorraldamisel olevatele laevatehastele, (1)

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1540/98, milles kehtestatakse uued eeskirjad laevaehitusele antava abi kohta, (2)

olles kutsunud asjast huvitatud isikuid esitama märkused eespool viidatud sätete kohaselt (3) ning võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1013/97 määras komisjon 6. augusti 1997. aasta otsusega (4) Hispaania laevatehaste ümberkorraldamise toetuseks ligikaudu 1,9 miljardi euro suuruse summa. Kooskõlas nimetatud otsuse ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1013/97 oli abi heakskiitmise tingimuseks, et rohkem abi ümberkorraldamise eesmärgil ei anta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1013/97 määras komisjon 6. augusti 1997. aasta otsusega (4) Hispaania laevatehaste ümberkorraldamise toetuseks ligikaudu 1,9 miljardi euro suuruse summa. Kooskõlas nimetatud otsuse ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1013/97 oli abi heakskiitmise tingimuseks, et rohkem abi ümberkorraldamise eesmärgil ei anta.

| (2) | Aastatel 2000, 2001 ja 2002 tegi riiklik valdusettevõte Sociedad Estatal de Participationes Industriales (edaspidi “SEPI”) äriühingule IZAR Construcciones navales (edaspidi “IZAR”) kapitalisüste kogusummas 1 477 miljonit eurot. Komisjon nõudis teavet selles küsimuses 8. novembri 2002. aasta ja 14. jaanuari 2003. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(2)

Aastatel 2000, 2001 ja 2002 tegi riiklik valdusettevõte Sociedad Estatal de Participationes Industriales (edaspidi “SEPI”) äriühingule IZAR Construcciones navales (edaspidi “IZAR”) kapitalisüste kogusummas 1 477 miljonit eurot. Komisjon nõudis teavet selles küsimuses 8. novembri 2002. aasta ja 14. jaanuari 2003. aasta kirjades.

| (3) | 27. mai 2003. aasta otsusega algatas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse (edaspidi “algatamine”) seoses tehingutega, mille käigus SEPI tegi 1 477 miljoni euro suuruse kapitalisüsti IZAR’ile. Hispaania ametiasutusi teavitati nimetatud otsusest komisjoni 28. mai 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

27. mai 2003. aasta otsusega algatas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse (edaspidi “algatamine”) seoses tehingutega, mille käigus SEPI tegi 1 477 miljoni euro suuruse kapitalisüsti IZAR’ile. Hispaania ametiasutusi teavitati nimetatud otsusest komisjoni 28. mai 2003. aasta kirjas.

| (4) | Hispaania esitas oma märkused menetluse algatamise kohta 11. juuli 2003. aasta, 29. juuli 2003. aasta, 11. augusti 2003. aasta, 19. jaanuari 2004. aasta, 23. veebruari 2004. aasta, 14. aprilli 2004. aasta ja 26. juuli 2004. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania esitas oma märkused menetluse algatamise kohta 11. juuli 2003. aasta, 29. juuli 2003. aasta, 11. augusti 2003. aasta, 19. jaanuari 2004. aasta, 23. veebruari 2004. aasta, 14. aprilli 2004. aasta ja 26. juuli 2004. aasta kirjades.

| (5) | Menetluse algatamise järel sai komisjon märkused Royal Van Lent Shipyard’ilt 24. septembri 2003. aasta kirjas, anonüümseks jääda soovivalt osapoolelt 24. septembri 2003. aasta kirjas ning IZAR’ilt 6. oktoobri 2003. aasta kirjas. Need märkused edastati Hispaaniale 13. oktoobri 2003. aasta kirjas. Hispaania esitas oma märkused kirja teel 10. novembril 2003. 17. novembril 2003 esitas IZAR komisjoni vastu hagi (5) esimese astme kohtus ning nõudis menetluse algatamise tühistamist. |
| --- | --- |

(5)

Menetluse algatamise järel sai komisjon märkused Royal Van Lent Shipyard’ilt 24. septembri 2003. aasta kirjas, anonüümseks jääda soovivalt osapoolelt 24. septembri 2003. aasta kirjas ning IZAR’ilt 6. oktoobri 2003. aasta kirjas. Need märkused edastati Hispaaniale 13. oktoobri 2003. aasta kirjas. Hispaania esitas oma märkused kirja teel 10. novembril 2003. 17. novembril 2003 esitas IZAR komisjoni vastu hagi (5) esimese astme kohtus ning nõudis menetluse algatamise tühistamist.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (6) | Juulis 2000 otsustas SEPI liita üheks grupiks kõik riigi omanduses olevad sõjalised ja tsiviillaevatehased ning nendega seotud, sellel ajahetkel äriühingutena tegutsevad ettevõtted. Kõik tsiviillaevatehased ja nendega seotud ettevõtted ostis seejärel 20. juulil 2000. aastal BAZAN, liitis need endaga ja võttis uueks nimeks IZAR. |
| --- | --- |

(6)

Juulis 2000 otsustas SEPI liita üheks grupiks kõik riigi omanduses olevad sõjalised ja tsiviillaevatehased ning nendega seotud, sellel ajahetkel äriühingutena tegutsevad ettevõtted. Kõik tsiviillaevatehased ja nendega seotud ettevõtted ostis seejärel 20. juulil 2000. aastal BAZAN, liitis need endaga ja võttis uueks nimeks IZAR.

| (7) | IZAR’i peamisteks tsiviilettevõteteks on Astilleros de Cadiz (“Cadiz”), Astilleros de Puerto Real (“Puerto Real”), Astilleros de Sestao (“Sestao”), Astilleros de Sevilla (“Sevilla”), Juliana Constructora Gijonesa (“Juliana”), Fábrica de Manises (“Manises”), Astilleros de Fene (“Fene”). Lisaks on IZAR’il ka kolm põhiliselt sõjalise suunitlusega laevaehitusettevõtet: Ferrol, Cartagena ja San Fernando. |
| --- | --- |

(7)

IZAR’i peamisteks tsiviilettevõteteks on Astilleros de Cadiz (“Cadiz”), Astilleros de Puerto Real (“Puerto Real”), Astilleros de Sestao (“Sestao”), Astilleros de Sevilla (“Sevilla”), Juliana Constructora Gijonesa (“Juliana”), Fábrica de Manises (“Manises”), Astilleros de Fene (“Fene”). Lisaks on IZAR’il ka kolm põhiliselt sõjalise suunitlusega laevaehitusettevõtet: Ferrol, Cartagena ja San Fernando.

| (8) | Uurimine hõlmab järgnevaid SEPI kapitalisüste: 28. juulil 2000. aastal BAZAN’ile antud 1 322,227 miljonit eurot (220 miljardit ESP), 2001. aastal IZAR’ile antud 105,171 miljonit eurot ning 2002. aastal IZAR’ile antud 50,000 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(8)

Uurimine hõlmab järgnevaid SEPI kapitalisüste: 28. juulil 2000. aastal BAZAN’ile antud 1 322,227 miljonit eurot (220 miljardit ESP), 2001. aastal IZAR’ile antud 105,171 miljonit eurot ning 2002. aastal IZAR’ile antud 50,000 miljonit eurot.

| (9) | Algatamise otsuses märkis komisjon, et SEPI poolt IZAR’ile antud kapital võis tuua tsiviillaevaehitusele sellist majanduslikku kasu, mida ärilised allikad tõenäoliselt ei oleks võimaldanud. Seepärast sisaldasid nimetatud meetmed tõenäoliselt abi, mis oma olemuselt on konkurentsi moonutav. |
| --- | --- |

(9)

Algatamise otsuses märkis komisjon, et SEPI poolt IZAR’ile antud kapital võis tuua tsiviillaevaehitusele sellist majanduslikku kasu, mida ärilised allikad tõenäoliselt ei oleks võimaldanud. Seepärast sisaldasid nimetatud meetmed tõenäoliselt abi, mis oma olemuselt on konkurentsi moonutav.

| (10) | Tsiviillaevatehaste viimaste andmete alusel kahtlustas komisjon, et tehased said IZAR’ile tehtud kapitalisüstide kaudu finantstoetust ning kahtles, kas taoline toetus on vastavuses laevaehitusele antava riigiabi eeskirjadega. Käesoleva riigiabi menetluse eesmärgiks on seepärast selgitada välja, kas mingi osa IZAR’ile antud kapitalist tõi kasu tsiviillaevatehastele või muudele tsiviiltegevustele. |
| --- | --- |

(10)

Tsiviillaevatehaste viimaste andmete alusel kahtlustas komisjon, et tehased said IZAR’ile tehtud kapitalisüstide kaudu finantstoetust ning kahtles, kas taoline toetus on vastavuses laevaehitusele antava riigiabi eeskirjadega. Käesoleva riigiabi menetluse eesmärgiks on seepärast selgitada välja, kas mingi osa IZAR’ile antud kapitalist tõi kasu tsiviillaevatehastele või muudele tsiviiltegevustele.

III.   ASJAST HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (11) | Komisjon sai märkused kolmelt isikult. Anonüümseks jääda sooviv isik esitas ühismärkuse kõnealuse juhtumi ja riigiabi juhtumi K 40/00 (6) kohta. Ühismärkuses rõhutatakse, et uuritav abi on tekitanud tõsiseid moonutusi lõbusõidulaevade turul. Teise ühismärkuse kõnesoleva juhtumi ja riigiabi juhtumi K 40/00 kohta esitas Royal van Lent Shipyard BV. Äriühingu väitel on Hispaania valitsuse poolt viimaste aastate jooksul antud abi tõsiselt kahjustanud mitmete luksusjahtide turul konkureerivate ettevõtjate huve. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon sai märkused kolmelt isikult. Anonüümseks jääda sooviv isik esitas ühismärkuse kõnealuse juhtumi ja riigiabi juhtumi K 40/00 (6) kohta. Ühismärkuses rõhutatakse, et uuritav abi on tekitanud tõsiseid moonutusi lõbusõidulaevade turul. Teise ühismärkuse kõnesoleva juhtumi ja riigiabi juhtumi K 40/00 kohta esitas Royal van Lent Shipyard BV. Äriühingu väitel on Hispaania valitsuse poolt viimaste aastate jooksul antud abi tõsiselt kahjustanud mitmete luksusjahtide turul konkureerivate ettevõtjate huve.

| (12) | Komisjon sai ka IZAR’ilt märkused, milles väidetakse, et kõnealuseid kapitalisüste reguleerib EÜ asutamislepingu artikkel 296 ning et võimalikke kaubanduse kahjustamisega seotud probleeme tuleks vaadelda EÜ asutamislepingu artiklis 298 sätestatud koostöömenetluse kontekstis. IZAR väidab samuti, et SEPI poolt süstitud kapital ei olnud riiklik ressurss ning et igal juhul kehtib kõnealuste kapitalisüstide puhul turumajandusliku investeerimise põhimõte. Lõpuks väidab IZAR, et riiklikele Hispaania laevatehastele 1997. aastal antud abi võimalik tagastamine ei ole vastuvõetav, sest tegemist on olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon sai ka IZAR’ilt märkused, milles väidetakse, et kõnealuseid kapitalisüste reguleerib EÜ asutamislepingu artikkel 296 ning et võimalikke kaubanduse kahjustamisega seotud probleeme tuleks vaadelda EÜ asutamislepingu artiklis 298 sätestatud koostöömenetluse kontekstis. IZAR väidab samuti, et SEPI poolt süstitud kapital ei olnud riiklik ressurss ning et igal juhul kehtib kõnealuste kapitalisüstide puhul turumajandusliku investeerimise põhimõte. Lõpuks väidab IZAR, et riiklikele Hispaania laevatehastele 1997. aastal antud abi võimalik tagastamine ei ole vastuvõetav, sest tegemist on olemasoleva abiga.

IV.   HISPAANIA MÄRKUSED

| (13) | Menetluse käigus esitas Hispaania komisjonile järgnevad argumendid selle kohta, miks tema hinnangul ei olnud kõnealuste kapitalisüstide puhul tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(13)

Menetluse käigus esitas Hispaania komisjonile järgnevad argumendid selle kohta, miks tema hinnangul ei olnud kõnealuste kapitalisüstide puhul tegemist riigiabiga.

| (14) | Esiteks tegutses SEPI Hispaania väitel tegutses SEPI turumajanduse tingimustes erainvestorina, kelle eesmärgiks on kasumi maksimeerimine ning komisjon ei tõestanud SEPI ressursside pärinemist riiklikest või riigile omistatavatest allikatest. |
| --- | --- |

(14)

Esiteks tegutses SEPI Hispaania väitel tegutses SEPI turumajanduse tingimustes erainvestorina, kelle eesmärgiks on kasumi maksimeerimine ning komisjon ei tõestanud SEPI ressursside pärinemist riiklikest või riigile omistatavatest allikatest.

| (15) | Peale selle tehti kapitalisüste äriühingule BAZAN, mis oli varem sõjaline äriühing, koostatud kava kohaselt. Kapitali süstiti eesmärgiga katta kõnealuse, 1998. aastal väljatöötatud kavaga seotud kulutusi. Eelkõige puudutas see [...] (7) miljonit eurot niinimetatud sotsiaalkulude hajutamiseks seoses endiste BAZAN’i töötajate eelpensionidega. Kõnealune summa maksti aastatel 2000–2002 pensione väljamaksvatele kindlustusfirmadele. Hispaania väitel selgitab nendest kohustustest tulenev kulude suurenemine SEPI täiendavaid kapitalisüste IZAR’ile aastatel 2001 ja 2002. |
| --- | --- |

(15)

Peale selle tehti kapitalisüste äriühingule BAZAN, mis oli varem sõjaline äriühing, koostatud kava kohaselt. Kapitali süstiti eesmärgiga katta kõnealuse, 1998. aastal väljatöötatud kavaga seotud kulutusi. Eelkõige puudutas see [...] (7) miljonit eurot niinimetatud sotsiaalkulude hajutamiseks seoses endiste BAZAN’i töötajate eelpensionidega. Kõnealune summa maksti aastatel 2000–2002 pensione väljamaksvatele kindlustusfirmadele. Hispaania väitel selgitab nendest kohustustest tulenev kulude suurenemine SEPI täiendavaid kapitalisüste IZAR’ile aastatel 2001 ja 2002.

| (16) | Lisaks on BAZAN taoliste sotsiaalkuludena maksnud otse ligikaudu [...] miljonit eurot eelpensionile jäänud töötajatele. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks on BAZAN taoliste sotsiaalkuludena maksnud otse ligikaudu [...] miljonit eurot eelpensionile jäänud töötajatele.

| (17) | Ülejäänud kapitalisüstid olid Hispaania väitel vajalikud uue äriühingu IZAR’i sõjaliste investeeringute katmiseks, ulatudes [...] miljoni euroni, samuti oli suurenenud käibekapitali vajadus sõjalistel ehitustöödel. |
| --- | --- |

(17)

Ülejäänud kapitalisüstid olid Hispaania väitel vajalikud uue äriühingu IZAR’i sõjaliste investeeringute katmiseks, ulatudes [...] miljoni euroni, samuti oli suurenenud käibekapitali vajadus sõjalistel ehitustöödel.

| (18) | Hispaania väitis, et kõnealuseid meetmeid tuleks analüüsida EÜ asutamislepingu artikli 296 kontekstis, kuna kapital anti BAZAN’ile, mis Hispaania ütluste kohaselt oli kapitalisüstide tegemise ajal täielikult sõjaline äriühing. |
| --- | --- |

(18)

Hispaania väitis, et kõnealuseid meetmeid tuleks analüüsida EÜ asutamislepingu artikli 296 kontekstis, kuna kapital anti BAZAN’ile, mis Hispaania ütluste kohaselt oli kapitalisüstide tegemise ajal täielikult sõjaline äriühing.

| (19) | Samuti vaidlustas Hispaania võimaluse, et osa 1997. aastal heakskiidetud abist võiks osutuda mittesobivaks juhul kui komisjon teatab, et riiklikele Hispaania laevatehastele on antud ebaseaduslikku lisaabi. |
| --- | --- |

(19)

Samuti vaidlustas Hispaania võimaluse, et osa 1997. aastal heakskiidetud abist võiks osutuda mittesobivaks juhul kui komisjon teatab, et riiklikele Hispaania laevatehastele on antud ebaseaduslikku lisaabi.

| (20) | Vastates kolmandate isikute märkustele oli Hispaania täielikult nõus kõigega, mida väitis IZAR ning eitas IZAR’i ulatuslikku tegutsemist luksusjahtide sektoris. |
| --- | --- |

(20)

Vastates kolmandate isikute märkustele oli Hispaania täielikult nõus kõigega, mida väitis IZAR ning eitas IZAR’i ulatuslikku tegutsemist luksusjahtide sektoris.

| (21) | Menetluse hilisemas etapis esitas Hispaania komisjonile nõutud lisateavet, s.t. andmeid IZAR’i tsiviiltegevuse hinnangulise kahjumi kohta ajavahemikul 1. juuli 2000–31. detsember 2003, samuti teavet IZAR’i üldkulude kohta nimetatud ajavahemikul. |
| --- | --- |

(21)

Menetluse hilisemas etapis esitas Hispaania komisjonile nõutud lisateavet, s.t. andmeid IZAR’i tsiviiltegevuse hinnangulise kahjumi kohta ajavahemikul 1. juuli 2000–31. detsember 2003, samuti teavet IZAR’i üldkulude kohta nimetatud ajavahemikul.

V.   ABI HINDAMINE

| (22) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kaubavahetuse mõjutamise kriteerium täidetud siis, kui abisaajast ettevõtja majandustegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kaubavahetuse mõjutamise kriteerium täidetud siis, kui abisaajast ettevõtja majandustegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega.

| (23) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile e võib muud liiki abi, mis komisjoni ettepaneku põhjal on kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks määratud nõukogu otsusega, pidada ühisturuga kokkusobivaks. Komisjon märgib, et nõukogu võttis selle põhjal vastu määruse (EÜ) nr 1540/98 (edaspidi “laevaehitusmäärus”), mis kehtis 1. jaanuarist 1999–31. detsembrini 2003. Kuigi määrus (EÜ) nr 1540/98 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2003 ning seal ei kajastata komisjoni teatist ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta, (8) kavatseb komisjon järjekindla tava huvides, kasutades oma ulatuslikku kaalutlusõigust, kohaldada määrust ka kõnealuse juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile e võib muud liiki abi, mis komisjoni ettepaneku põhjal on kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks määratud nõukogu otsusega, pidada ühisturuga kokkusobivaks. Komisjon märgib, et nõukogu võttis selle põhjal vastu määruse (EÜ) nr 1540/98 (edaspidi “laevaehitusmäärus”), mis kehtis 1. jaanuarist 1999–31. detsembrini 2003. Kuigi määrus (EÜ) nr 1540/98 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2003 ning seal ei kajastata komisjoni teatist ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta, (8) kavatseb komisjon järjekindla tava huvides, kasutades oma ulatuslikku kaalutlusõigust, kohaldada määrust ka kõnealuse juhtumi puhul.

| (24) | Laevaehitus on liikmesriikidevahelise kaubandusega seotud majandustegevus, seepärast kuulub abi laevaehitusele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(24)

Laevaehitus on liikmesriikidevahelise kaubandusega seotud majandustegevus, seepärast kuulub abi laevaehitusele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse.

| (25) | Komisjon märgib, et laevaehitusmääruse kohaselt tähendab “laevaehitus” kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate merelaevade ehitamist. Edasi märgib komisjon, et IZAR ehitab selliseid laevu ning seepärast on ta kõnealuse määruse reguleerimisalasse jääv ettevõtja. Komisjon nendib, et nimetatud määruse artikli 2 kohaselt on laevaehituseks, laevade remondiks või rekonstrueerimiseks antav abi ühisturuga kokkusobiv ainult juhul, kui see on kooskõlas kõnealuse määruse sätetega. Nimetatud sätteid kohaldatakse nii taolises tegevuses osalevatele ettevõtjatele kui ka muudele nendega seotud üksustele abi andmise puhul. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon märgib, et laevaehitusmääruse kohaselt tähendab “laevaehitus” kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate merelaevade ehitamist. Edasi märgib komisjon, et IZAR ehitab selliseid laevu ning seepärast on ta kõnealuse määruse reguleerimisalasse jääv ettevõtja. Komisjon nendib, et nimetatud määruse artikli 2 kohaselt on laevaehituseks, laevade remondiks või rekonstrueerimiseks antav abi ühisturuga kokkusobiv ainult juhul, kui see on kooskõlas kõnealuse määruse sätetega. Nimetatud sätteid kohaldatakse nii taolises tegevuses osalevatele ettevõtjatele kui ka muudele nendega seotud üksustele abi andmise puhul.

| (26) | Määruse (EÜ) nr 1013/97 kohaselt kiitis komisjon augustis 1997 erandkorras heaks ümberkorraldamisabi paketi Hispaania riiklikele tsiviillaevatehastele, eesmärgiga võimaldada neil taastada oma elujõulisus 1998. aasta lõpuks. Koos eelnevalt heakskiidetud abiga moodustas kogu abipakett 318 miljardit peseetat (1,9 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(26)

Määruse (EÜ) nr 1013/97 kohaselt kiitis komisjon augustis 1997 erandkorras heaks ümberkorraldamisabi paketi Hispaania riiklikele tsiviillaevatehastele, eesmärgiga võimaldada neil taastada oma elujõulisus 1998. aasta lõpuks. Koos eelnevalt heakskiidetud abiga moodustas kogu abipakett 318 miljardit peseetat (1,9 miljardit eurot).

| (27) | Oma heakskiitu andes rõhutas nõukogu abipaketi “ühekordse ümberkorraldamisabi” põhimõtet. Hispaania valitsus omakorda pidi tagama, et laevatehased ei saa lisaabi tehaste ümberkorraldamiseks, päästmiseks, kahjude kompenseerimiseks või erastamiseks. See kajastus abi heakskiitvale komisjoni otsusele lisatud tingimustes ning seda rõhutati laevaehitusmääruse artikli 5 lõike 1 teise lõigu esimeses taandes. Kõnealuses sättes on öeldud, et päästmis- või ümberkorraldamisabi ei anta äriühingule, mis määruse (EÜ) nr 1013/97 kohaselt on taolist abi juba saanud. |
| --- | --- |

(27)

Oma heakskiitu andes rõhutas nõukogu abipaketi “ühekordse ümberkorraldamisabi” põhimõtet. Hispaania valitsus omakorda pidi tagama, et laevatehased ei saa lisaabi tehaste ümberkorraldamiseks, päästmiseks, kahjude kompenseerimiseks või erastamiseks. See kajastus abi heakskiitvale komisjoni otsusele lisatud tingimustes ning seda rõhutati laevaehitusmääruse artikli 5 lõike 1 teise lõigu esimeses taandes. Kõnealuses sättes on öeldud, et päästmis- või ümberkorraldamisabi ei anta äriühingule, mis määruse (EÜ) nr 1013/97 kohaselt on taolist abi juba saanud.

| (28) | Seepärast tuleb abi, mis ületab komisjoni esialgse, 1997. aasta augusti otsusega heakskiidetud abi, lugeda ühisturuga kokkusobimatuks, v.a juhul kui see kiidetakse heaks mõnel muul õiguslikul alusel. |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tuleb abi, mis ületab komisjoni esialgse, 1997. aasta augusti otsusega heakskiidetud abi, lugeda ühisturuga kokkusobimatuks, v.a juhul kui see kiidetakse heaks mõnel muul õiguslikul alusel.

| (29) | Komisjon märgib, et laevatehased Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz ja Juliana on ettevõtjad määruse (EÜ) nr 1013/97 tähenduses ning eelnimetatud 1997. aasta komisjoni otsusega hõlmatud. See kehtib ka Manisesi ja Fene (endise Astano) kohta, kuna uurimise perioodil oli nende omanikuks laevaehituslik äriühing IZAR ning seega reguleeris ka nende tegevust laevaehitusmääruse artikli 1 punkt g. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon märgib, et laevatehased Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz ja Juliana on ettevõtjad määruse (EÜ) nr 1013/97 tähenduses ning eelnimetatud 1997. aasta komisjoni otsusega hõlmatud. See kehtib ka Manisesi ja Fene (endise Astano) kohta, kuna uurimise perioodil oli nende omanikuks laevaehituslik äriühing IZAR ning seega reguleeris ka nende tegevust laevaehitusmääruse artikli 1 punkt g.

1.   SEPI ROLL

| (30) | Otsuses algatada ametlik menetlus pidas komisjon silmas, et SEPI tegutses riigi nimel, st SEPI tegutsemine erinevates tehingutes oli omistatav riigile. Hispaania on seda vaidlustanud ning väitnud, et SEPI toimib riigist sõltumatult ning et seepärast ei ole SEPI tegutsemine riigile omistatav. Hispaania arvates on SEPI vaieldamatult tegutsenud turuinvestorina ning sellepärast ei saa SEPI poolt antud rahalisi vahendeid lugeda riigiabiks. |
| --- | --- |

(30)

Otsuses algatada ametlik menetlus pidas komisjon silmas, et SEPI tegutses riigi nimel, st SEPI tegutsemine erinevates tehingutes oli omistatav riigile. Hispaania on seda vaidlustanud ning väitnud, et SEPI toimib riigist sõltumatult ning et seepärast ei ole SEPI tegutsemine riigile omistatav. Hispaania arvates on SEPI vaieldamatult tegutsenud turuinvestorina ning sellepärast ei saa SEPI poolt antud rahalisi vahendeid lugeda riigiabiks.

| (31) | Komisjon märgib, et SEPI on avalik valdusettevõte, mis allub otseselt rahandusministeeriumile. Taolisena loetakse SEPI’t riigiosalusega ettevõtteks komisjoni 26. juuli 2000. aasta direktiivi 2000/52/EÜ tähenduses, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta, (9) kuna äriühingu omandilise kuuluvuse või finantsilise osaluse tõttu saavad riiklikud asutused avaldada SEPI’le otseselt või kaudselt domineerivat mõju. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märgib, et SEPI on avalik valdusettevõte, mis allub otseselt rahandusministeeriumile. Taolisena loetakse SEPI’t riigiosalusega ettevõtteks komisjoni 26. juuli 2000. aasta direktiivi 2000/52/EÜ tähenduses, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta, (9) kuna äriühingu omandilise kuuluvuse või finantsilise osaluse tõttu saavad riiklikud asutused avaldada SEPI’le otseselt või kaudselt domineerivat mõju.

| (32) | Euroopa Kohus on määratlenud, millisel juhul peetakse rahalisi vahendeid riigi ressurssideks. Näiteks on kohus väitnud, et isegi kui teatud meetmele vastavaid summasid ei hoita püsivalt riigikassas, siis nende pideva riikliku kontrolli all olemine ja sellest tulenev kättesaadavus pädevatele riiklikele asutustele on piisav alus nende liigitamiseks riigi ressursside hulka (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-83/98 P Prantsusmaa v. Ladbroke Racing ja komisjon (10)). See kehtib selgelt ka SEPI ressursside kohta. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa Kohus on määratlenud, millisel juhul peetakse rahalisi vahendeid riigi ressurssideks. Näiteks on kohus väitnud, et isegi kui teatud meetmele vastavaid summasid ei hoita püsivalt riigikassas, siis nende pideva riikliku kontrolli all olemine ja sellest tulenev kättesaadavus pädevatele riiklikele asutustele on piisav alus nende liigitamiseks riigi ressursside hulka (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-83/98 P Prantsusmaa v. Ladbroke Racing ja komisjon (10)). See kehtib selgelt ka SEPI ressursside kohta.

| (33) | Kohus on võtnud vastu ka otsuse (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-482/99 Stardust marine), (11) milles on välja toodud kriteeriumid riigiosalusega ettevõtja poolt võetud abimeetme riigile omistatavuse kohta. Kohtu otsuse põhjal võib seda kindlaks määrata mitmete näitajate alusel, mis tulenevad konkreetse juhtumi tingimustest ja meetme võtmise kontekstist. |
| --- | --- |

(33)

Kohus on võtnud vastu ka otsuse (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-482/99 Stardust marine), (11) milles on välja toodud kriteeriumid riigiosalusega ettevõtja poolt võetud abimeetme riigile omistatavuse kohta. Kohtu otsuse põhjal võib seda kindlaks määrata mitmete näitajate alusel, mis tulenevad konkreetse juhtumi tingimustest ja meetme võtmise kontekstist.

| (34) | Kohtu poolt nimetatud näitajateks võivad olla riikliku äriühingu lõimumine riigihaldusstruktuuridega, äriühingu tegevusvaldkonnad, äriühingu tegevus turul konkureerides tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, ettevõtja õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtja juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi korral näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, võttes arvesse ka meetme piire, sisu või selles sisalduvaid tingimusi. |
| --- | --- |

(34)

Kohtu poolt nimetatud näitajateks võivad olla riikliku äriühingu lõimumine riigihaldusstruktuuridega, äriühingu tegevusvaldkonnad, äriühingu tegevus turul konkureerides tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, ettevõtja õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtja juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi korral näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, võttes arvesse ka meetme piire, sisu või selles sisalduvaid tingimusi.

| (35) | SEPI on erilise õigusliku seisundiga äriühing, näiteks ei ole SEPI aastaaruanded Hispaania avalikus registris kättesaadavad. Järelevalvet SEPI üle teostab direktorite nõukogu, mis suurel määral koosneb riigisekretäridest ja teistest otseselt valitsusega seotud isikutest. SEPI tegevuste hulka kuulub riiklike äriühingute erastamine, mis on riikliku poliitikaga lähedalt seotud valdkond. Lisaks on SEPI tegutsemine seoses laevatehastega olnud võrreldav riigile omistatava tegutsemisega, näiteks osalise heakskiidetud ümberkorraldamisabi andmine 1997. aastal ning ebaseadusliku abi andmine 1998. aastal. (12) Samuti tuleb märkida, et SEPI annab riigiabi muudeski valdkondades, näiteks Hispaania söetööstusele. (13). |
| --- | --- |

(35)

SEPI on erilise õigusliku seisundiga äriühing, näiteks ei ole SEPI aastaaruanded Hispaania avalikus registris kättesaadavad. Järelevalvet SEPI üle teostab direktorite nõukogu, mis suurel määral koosneb riigisekretäridest ja teistest otseselt valitsusega seotud isikutest. SEPI tegevuste hulka kuulub riiklike äriühingute erastamine, mis on riikliku poliitikaga lähedalt seotud valdkond. Lisaks on SEPI tegutsemine seoses laevatehastega olnud võrreldav riigile omistatava tegutsemisega, näiteks osalise heakskiidetud ümberkorraldamisabi andmine 1997. aastal ning ebaseadusliku abi andmine 1998. aastal. (12) Samuti tuleb märkida, et SEPI annab riigiabi muudeski valdkondades, näiteks Hispaania söetööstusele. (13).

| (36) | Eeltoodud punktidest 31 ja 32 tuleneb, et SEPI rahalised vahendid on riigi ressursid. Punktidest 33 ja 35 tuleneb aga, et kõnealuses juhtumis uuritavate SEPI vahendite andmist laevaehitusettevõtetele tuleb lugeda riigile omistatavaks, niivõrd kui seda tegevust ei saa lugeda turumajandusliku investeerimise põhimõtetega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(36)

Eeltoodud punktidest 31 ja 32 tuleneb, et SEPI rahalised vahendid on riigi ressursid. Punktidest 33 ja 35 tuleneb aga, et kõnealuses juhtumis uuritavate SEPI vahendite andmist laevaehitusettevõtetele tuleb lugeda riigile omistatavaks, niivõrd kui seda tegevust ei saa lugeda turumajandusliku investeerimise põhimõtetega kooskõlas olevaks.

| (37) | Riigi ja riiklike äriühingute vaheliste finantstehingute puhul kohaldatakse üldpõhimõttena nn turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Kuna SEPI rahalised vahendid on riiklikud ressursid, tuleb SEPI’l täielikult järgida turumajandusliku investeerimise põhimõtet majandustehingutes laevaehituslike tütarettevõtjatega (olgu need ettevõtjad majandustegevust omavad äriühingud või nende äriühingute juurde kuuluvad valdusettevõtted). |
| --- | --- |

(37)

Riigi ja riiklike äriühingute vaheliste finantstehingute puhul kohaldatakse üldpõhimõttena nn turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Kuna SEPI rahalised vahendid on riiklikud ressursid, tuleb SEPI’l täielikult järgida turumajandusliku investeerimise põhimõtet majandustehingutes laevaehituslike tütarettevõtjatega (olgu need ettevõtjad majandustegevust omavad äriühingud või nende äriühingute juurde kuuluvad valdusettevõtted).

| (38) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtet on üksikasjalikult selgitatud komisjoni teatises liikmesriikidele (14) EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) (15) artikli 5 kohaldamise kohta. Euroopa Kohus on ka sedastanud, näiteks kohtuasjas C-40/85, (16) et asjakohane viis meetme kindlaksmääramisel riigiabina on rakendada kriteeriumit, mis aitab välja selgitada, mil määral oleks ettevõtja suutnud hankida kõnealuseid summasid samadel tingimustel erasektori kapitaliturgudelt ning “eelkõige, kas sarnastes tingimustes oleks eraomanikust aktsionär või osanik suutnud hankida kõnealust kapitali, võttes arvesse prognoositavat kasumit ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja harukondlikud kaalutlused”. |
| --- | --- |

(38)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtet on üksikasjalikult selgitatud komisjoni teatises liikmesriikidele (14) EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) (15) artikli 5 kohaldamise kohta. Euroopa Kohus on ka sedastanud, näiteks kohtuasjas C-40/85, (16) et asjakohane viis meetme kindlaksmääramisel riigiabina on rakendada kriteeriumit, mis aitab välja selgitada, mil määral oleks ettevõtja suutnud hankida kõnealuseid summasid samadel tingimustel erasektori kapitaliturgudelt ning “eelkõige, kas sarnastes tingimustes oleks eraomanikust aktsionär või osanik suutnud hankida kõnealust kapitali, võttes arvesse prognoositavat kasumit ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja harukondlikud kaalutlused”.

| (39) | Komisjon ei välista, et SEPI poolt antud rahalised vahendid võivad mitte sisaldada abi, niivõrd kui SEPI tegevus on vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Komisjon annab seepärast hinnangu, kas SEPI tegutses kontrollitava kapitalisüsti osas vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon ei välista, et SEPI poolt antud rahalised vahendid võivad mitte sisaldada abi, niivõrd kui SEPI tegevus on vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Komisjon annab seepärast hinnangu, kas SEPI tegutses kontrollitava kapitalisüsti osas vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

2.   SEPI’LT BAZAN/IZAR’ILE TEHTUD KAPITALISÜSTIDES SISALDUV ABI

a)   Abi puhtalt sõjalisele äriühingule

| (40) | Hispaania väidab, et 28. juulil 2000. aastal, kui BAZAN sai põhilise kapitalisüsti, oli see täielikult sõjaline äriühing, kuna ta ei olnud veel ühinenud mõni aeg varem omandatud tsiviillaevaehitusettevõtetega. Seepärast väidab Hispaania, et igasuguse BAZAN’ile antud abi suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikli 296 kohane erand. |
| --- | --- |

(40)

Hispaania väidab, et 28. juulil 2000. aastal, kui BAZAN sai põhilise kapitalisüsti, oli see täielikult sõjaline äriühing, kuna ta ei olnud veel ühinenud mõni aeg varem omandatud tsiviillaevaehitusettevõtetega. Seepärast väidab Hispaania, et igasuguse BAZAN’ile antud abi suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikli 296 kohane erand.

| (41) | Komisjon ei nõustu selle väitega ning märgib, et kapitali andmise ajal oli BAZAN kõigi kõnealuste tsiviillaevatehaste ja nendega seotud ettevõtete omanik. Küsimus, kas BAZAN omas kõiki tsiviilettevõtteid 100 %-liselt tütaräriühingutena või varadena, ei ole asjakohane, lisaks ühendati tsiviil-tütaräriühingud BAZAN’iga kaks kuud hiljem. Seepärast on asjakohane uurida rahaliste vahendite lõplikku kasutamist abisaaja poolt, et otsustada, kas abi võis moonutada tsiviillaevatehaste konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon ei nõustu selle väitega ning märgib, et kapitali andmise ajal oli BAZAN kõigi kõnealuste tsiviillaevatehaste ja nendega seotud ettevõtete omanik. Küsimus, kas BAZAN omas kõiki tsiviilettevõtteid 100 %-liselt tütaräriühingutena või varadena, ei ole asjakohane, lisaks ühendati tsiviil-tütaräriühingud BAZAN’iga kaks kuud hiljem. Seepärast on asjakohane uurida rahaliste vahendite lõplikku kasutamist abisaaja poolt, et otsustada, kas abi võis moonutada tsiviillaevatehaste konkurentsi ühisturul.

b)   Vahendite kasutamine sotsiaalkulude katteks

| (42) | Menetluse algatamisel oli komisjonil kahtlusi, kas BAZAN’i varasemad sotsiaalkulud (enne 2000. aasta juulit) olid seotud ainuüksi sõjalise tootmisega, kuna on selgunud, et BAZAN tootis ka mõningaid tsiviillaevu. Seepärast kahtles komisjon, kas nende kulude katmiseks antud rahalisi vahendeid reguleerib EÜ asutamislepingu artikkel 296. |
| --- | --- |

(42)

Menetluse algatamisel oli komisjonil kahtlusi, kas BAZAN’i varasemad sotsiaalkulud (enne 2000. aasta juulit) olid seotud ainuüksi sõjalise tootmisega, kuna on selgunud, et BAZAN tootis ka mõningaid tsiviillaevu. Seepärast kahtles komisjon, kas nende kulude katmiseks antud rahalisi vahendeid reguleerib EÜ asutamislepingu artikkel 296.

| (43) | Komisjon märgib, et BAZAN’i varasemad sotsiaalkulud hõlmavad tõepoolest osa antud kapitalist. Hispaania on näidanud, et [...] miljonit eurot anti välistele kindlustusettevõtetele endiste sõjalaevatehaste töötajate eelpensionide kulude katmiseks. See summa hõlmab osaliselt 2000. aastal antud kapitali ning kogu 2001. ja 2002. aastal antud kapitali. Täiendavad kapitalisüstid 2001. ja 2002. aastal olid seotud ootamatult kasvanud kuludega nimetatud eelpensionide maksmiseks. Hispaania on samuti väitnud, et BAZAN maksis lisaks [...] miljonit eurot otse osadele eelpensionile jäänud BAZAN’i töötajatele. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märgib, et BAZAN’i varasemad sotsiaalkulud hõlmavad tõepoolest osa antud kapitalist. Hispaania on näidanud, et [...] miljonit eurot anti välistele kindlustusettevõtetele endiste sõjalaevatehaste töötajate eelpensionide kulude katmiseks. See summa hõlmab osaliselt 2000. aastal antud kapitali ning kogu 2001. ja 2002. aastal antud kapitali. Täiendavad kapitalisüstid 2001. ja 2002. aastal olid seotud ootamatult kasvanud kuludega nimetatud eelpensionide maksmiseks. Hispaania on samuti väitnud, et BAZAN maksis lisaks [...] miljonit eurot otse osadele eelpensionile jäänud BAZAN’i töötajatele.

| (44) | Ometi ei hõlma BAZAN’i sõjalise minevikuga seotud sotsiaalkulud kogu SEPI poolt antud kapitali suurust. Komisjonile ei ole antud rohkem veenvat teavet käibekapitali täiendava vajaduse kohta sõjalaevatehastes, samuti mitte ka veenvaid argumente, miks investeeringuid sõjalaevaehitusse finantseeriti täielikult omakapitaliga ning mitte põhiliselt laenudega nagu tavapärase turumajandusliku käitumise puhul kombeks. Seega ei suutnud Hispaania tõestada, et SEPI andis IZAR’ile rahalisi vahendeid üksnes sõjalistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(44)

Ometi ei hõlma BAZAN’i sõjalise minevikuga seotud sotsiaalkulud kogu SEPI poolt antud kapitali suurust. Komisjonile ei ole antud rohkem veenvat teavet käibekapitali täiendava vajaduse kohta sõjalaevatehastes, samuti mitte ka veenvaid argumente, miks investeeringuid sõjalaevaehitusse finantseeriti täielikult omakapitaliga ning mitte põhiliselt laenudega nagu tavapärase turumajandusliku käitumise puhul kombeks. Seega ei suutnud Hispaania tõestada, et SEPI andis IZAR’ile rahalisi vahendeid üksnes sõjalistel eesmärkidel.

c)   Tsiviiltegevuse kahjumi katmine

| (45) | Hispaania on andnud komisjonile IZAR’i tsiviiltegevuse prognoositavad finantstulemused aastatel 2000–2003. Selle teabe kohaselt on IZAR’i tsiviiltegevuse kogukahjumiks 290 miljonit eurot, nagu on üksikasjalikult näidatud tabelis 1.
  Tabel 1
  IZAR’i tsiviiltegevuse prognoositavad tulemused aastatel 2000–2003 (17)














  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | Gijon | Sestao | Pto Real | Sevilla | Cadiz | Fene | Manises | Kokku |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 80,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 103,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 59,9 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 46,4 |
| Kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 290,1 |

(45)

Hispaania on andnud komisjonile IZAR’i tsiviiltegevuse prognoositavad finantstulemused aastatel 2000–2003. Selle teabe kohaselt on IZAR’i tsiviiltegevuse kogukahjumiks 290 miljonit eurot, nagu on üksikasjalikult näidatud tabelis 1.

Tabel 1

IZAR’i tsiviiltegevuse prognoositavad tulemused aastatel 2000–2003 (17)

(miljonit eurot)

Gijon

Sestao

Pto Real

Sevilla

Cadiz

Fene

Manises

Kokku

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 80,2

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 103,6

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 59,9

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 46,4

Kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 290,1

| (46) | Need tulemused on esitatud peale erakordselt suurt tulu, mis eelkõige puudutas Puerto Reali, Sestaod ja Sevillat, kuna neil oli positiivne arvestuslik väärtus ajal, mil BAZAN nad sümboolse hinna eest ostis. Tabelist järeldub, et IZAR on katnud oma tsiviiltegevuses tekkinud kahjumi kogusummas 290 miljonit eurot ajavahemikul 1. juuli 2000–31. detsember 2003. |
| --- | --- |

(46)

Need tulemused on esitatud peale erakordselt suurt tulu, mis eelkõige puudutas Puerto Reali, Sestaod ja Sevillat, kuna neil oli positiivne arvestuslik väärtus ajal, mil BAZAN nad sümboolse hinna eest ostis. Tabelist järeldub, et IZAR on katnud oma tsiviiltegevuses tekkinud kahjumi kogusummas 290 miljonit eurot ajavahemikul 1. juuli 2000–31. detsember 2003.

| (47) | Lisaks sellele on Hispaania andnud teavet IZAR’i kesksete kulude kohta, mis ei ole seotud tsiviiltegevusega tabelis 1 esitatud finantstulemuste arvestuses. Kesksete kulude kogusumma ajavahemikul 2000–2003 oli [...] miljonit eurot. Tsiviiltegevuse osakaal IZAR’i käibes kõnealusel perioodil oli [...] %. Kasutades seda võtmena kesksete kulude jaotamisel, saame tsiviiltegevuse kahjumiks kõnealusel perioodil lisaks veel 74 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks sellele on Hispaania andnud teavet IZAR’i kesksete kulude kohta, mis ei ole seotud tsiviiltegevusega tabelis 1 esitatud finantstulemuste arvestuses. Kesksete kulude kogusumma ajavahemikul 2000–2003 oli [...] miljonit eurot. Tsiviiltegevuse osakaal IZAR’i käibes kõnealusel perioodil oli [...] %. Kasutades seda võtmena kesksete kulude jaotamisel, saame tsiviiltegevuse kahjumiks kõnealusel perioodil lisaks veel 74 miljonit eurot.

| (48) | Kogusummas moodustas IZAR’i tsiviiltegevuse kahjum hinnanguliselt 364 miljonit eurot ajavahemikul 2000–2003. |
| --- | --- |

(48)

Kogusummas moodustas IZAR’i tsiviiltegevuse kahjum hinnanguliselt 364 miljonit eurot ajavahemikul 2000–2003.

| (49) | Ajal kui BAZAN omandas kõnealused tsiviilettevõtted, olid tema finantsressursid piiratud (omakapital 100 miljonit eurot 1999. aasta lõpus). Lisaks on selgunud, et ettevõtja kandis kahjumit (vastavalt IZAR’i) [...] miljoni euro ulatuses. Sellest tulenevalt võib kinnitada, et IZAR’i tsiviiltegevuse kahjumit tuli katta 2000. aastal tehtud kapitalisüstidega. |
| --- | --- |

(49)

Ajal kui BAZAN omandas kõnealused tsiviilettevõtted, olid tema finantsressursid piiratud (omakapital 100 miljonit eurot 1999. aasta lõpus). Lisaks on selgunud, et ettevõtja kandis kahjumit (vastavalt IZAR’i) [...] miljoni euro ulatuses. Sellest tulenevalt võib kinnitada, et IZAR’i tsiviiltegevuse kahjumit tuli katta 2000. aastal tehtud kapitalisüstidega.

| (50) | Järgnevalt tuleks anda hinnang küsimusele, kas sarnastes tingimustes oleks eraomanikust aktsionär või osanik andnud kapitali kõnealuseks otstarbeks, võttes arvesse prognoositavat kasumit ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja harukondlikud kaalutlused. Euroopa Kohtu väitel on ligikaudseks viisiks kindlaks teha, kas kapitalisüst on riigiabi või mitte nn erainvestori test, (18) kriteerium selle otsustamiseks, millisel määral oleks ettevõtja olnud võimeline hankima kõnealuseid summasid erakapitali turgudelt. |
| --- | --- |

(50)

Järgnevalt tuleks anda hinnang küsimusele, kas sarnastes tingimustes oleks eraomanikust aktsionär või osanik andnud kapitali kõnealuseks otstarbeks, võttes arvesse prognoositavat kasumit ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja harukondlikud kaalutlused. Euroopa Kohtu väitel on ligikaudseks viisiks kindlaks teha, kas kapitalisüst on riigiabi või mitte nn erainvestori test, (18) kriteerium selle otsustamiseks, millisel määral oleks ettevõtja olnud võimeline hankima kõnealuseid summasid erakapitali turgudelt.

| (51) | Hispaania antud teabe põhjal selgub, et BAZAN’i poolt 2000. aasta juulis ostetud tsiviiläriühingud olid majanduslikes raskustes (vt tabel 2).
  Tabel 2
  Bilansiline väärtus ja finantsriskid (Hispaania hinnangul) 2000. aasta juulis








  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| Äriühing | Bilansiline väärtus | Eeldatavad riskid | Eeldatav puhasväärtus |
| AESA poolt BAZAN/IZAR’ile müüdud äriühingud |
| Puerto Real | [...] | [...] | [...] |
| Sestao | [...] | [...] | [...] |
| Sevilla | [...] | [...] | [...] |
| SEPI poolt BAZAN/IZAR’ile müüdud äriühingud |
| Cadiz | [...] | [...] | [...] |
| Juliana | [...] | [...] | [...] |
| Manises | [...] | [...] | [...] |
| Fene | [...] | [...] | [...] |
| Kogusumma | 130,5 | 192,6 | – 62,1 |

(51)

Hispaania antud teabe põhjal selgub, et BAZAN’i poolt 2000. aasta juulis ostetud tsiviiläriühingud olid majanduslikes raskustes (vt tabel 2).

Tabel 2

Bilansiline väärtus ja finantsriskid (Hispaania hinnangul) 2000. aasta juulis

(miljonit eurot)

Äriühing

Bilansiline väärtus

Eeldatavad riskid

Eeldatav puhasväärtus

AESA poolt BAZAN/IZAR’ile müüdud äriühingud

Puerto Real

[...]

[...]

[...]

Sestao

[...]

[...]

[...]

Sevilla

[...]

[...]

[...]

SEPI poolt BAZAN/IZAR’ile müüdud äriühingud

Cadiz

[...]

[...]

[...]

Juliana

[...]

[...]

[...]

Manises

[...]

[...]

[...]

Fene

[...]

[...]

[...]

Kogusumma

130,5

192,6

– 62,1

| (52) | Lisaks ei olnud mingeid märke, et juba mitmendat aastat kahjumit tootnud tsiviilettevõtete raske finantsolukord võiks paraneda. Seepärast tuleb välistada, et BAZAN/IZAR’i omanduses oleksid tsiviilettevõtted saavutanud arvestatava tulumäära, pidades silmas nende varasemat tegevust ja ettenähtud ümberkorraldusmeetmete puudumist. Seda kinnitab ka Hispaania antud teave, et IZAR’i tsiviiltegevust iseloomustas tegevuskahjum kõigil aastatel alates 2000. aastast, üksikute väikeste eranditega. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks ei olnud mingeid märke, et juba mitmendat aastat kahjumit tootnud tsiviilettevõtete raske finantsolukord võiks paraneda. Seepärast tuleb välistada, et BAZAN/IZAR’i omanduses oleksid tsiviilettevõtted saavutanud arvestatava tulumäära, pidades silmas nende varasemat tegevust ja ettenähtud ümberkorraldusmeetmete puudumist. Seda kinnitab ka Hispaania antud teave, et IZAR’i tsiviiltegevust iseloomustas tegevuskahjum kõigil aastatel alates 2000. aastast, üksikute väikeste eranditega.

| (53) | Eeltoodud põhjustel tuleb tunnistada, et IZAR ei oleks erakapitali turgudel saanud laene või kapitali oma tsiviiltegevuse kahjumi katmiseks. Seepärast ei olnud kõnealusele tsiviiltegevusele kapitali andmine vastavuses erainvestori testiga. Samadel põhjustel ei oleks SEPI saanud ka sellelt kapitalilt tulu loota. Seega kõnealuste ressursside andmine SEPI’lt IZAR’ile ei olnud kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning kapitalisüstid tsiviiltegevusele sisaldasid riigiabi IZAR’ile. Kõnealune riigiabi oli ebaseaduslik, kuna sellest ei teatatud komisjonile. |
| --- | --- |

(53)

Eeltoodud põhjustel tuleb tunnistada, et IZAR ei oleks erakapitali turgudel saanud laene või kapitali oma tsiviiltegevuse kahjumi katmiseks. Seepärast ei olnud kõnealusele tsiviiltegevusele kapitali andmine vastavuses erainvestori testiga. Samadel põhjustel ei oleks SEPI saanud ka sellelt kapitalilt tulu loota. Seega kõnealuste ressursside andmine SEPI’lt IZAR’ile ei olnud kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning kapitalisüstid tsiviiltegevusele sisaldasid riigiabi IZAR’ile. Kõnealune riigiabi oli ebaseaduslik, kuna sellest ei teatatud komisjonile.

| (54) | Seega tuleb järeldada, et kõnealune abi ei olnud ühisturuga kokkusobiv ning seda ei saa heaks kiita ümberkorraldusabina, kuna eelkirjeldatud põhjustel ei omanud laevatehased selleks luba. Nimetatud abi ei saa heaks kiita ka teiste asjassepuutuvate ettevõtete, Fene ja Manises puhul, kuna nende kohta ei esitanud Hispaania ümberkorralduskava. Abi ei saa heaks kiita ühegi muu laevaehitusmääruse sätte põhjal ning olemasolevat teavet arvestades ka mitte ühegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandi põhjal. |
| --- | --- |

(54)

Seega tuleb järeldada, et kõnealune abi ei olnud ühisturuga kokkusobiv ning seda ei saa heaks kiita ümberkorraldusabina, kuna eelkirjeldatud põhjustel ei omanud laevatehased selleks luba. Nimetatud abi ei saa heaks kiita ka teiste asjassepuutuvate ettevõtete, Fene ja Manises puhul, kuna nende kohta ei esitanud Hispaania ümberkorralduskava. Abi ei saa heaks kiita ühegi muu laevaehitusmääruse sätte põhjal ning olemasolevat teavet arvestades ka mitte ühegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandi põhjal.

| (55) | Riigiabi otsuses kohtuasjas C-40/00 on kinnitatud, et 192,1 miljoni euroni ulatuvad laenud maksis IZAR koos intressiga SEPI’le tagasi 12. septembril 2000. aastal. Kõnealused vahendid olid antud 1999. aastal äriühingutele Juliana, Cadiz ja Manises, mis BAZAN/IZAR 2000. aasta juulis üle võttis. Kohtuasja C-40/00 otsuse kohaselt kasutatakse käesoleva uurimise juures nimetatud laenu tagasimaksmisega seotud teavet. |
| --- | --- |

(55)

Riigiabi otsuses kohtuasjas C-40/00 on kinnitatud, et 192,1 miljoni euroni ulatuvad laenud maksis IZAR koos intressiga SEPI’le tagasi 12. septembril 2000. aastal. Kõnealused vahendid olid antud 1999. aastal äriühingutele Juliana, Cadiz ja Manises, mis BAZAN/IZAR 2000. aasta juulis üle võttis. Kohtuasja C-40/00 otsuse kohaselt kasutatakse käesoleva uurimise juures nimetatud laenu tagasimaksmisega seotud teavet.

| (56) | Hispaanialt saadud teabe kohaselt ei kajastu kõnealuste laenude tagasimaksmine eeltoodud tabelis 1 näidatud 2000. aasta tsiviiltegevuse kahjumis. |
| --- | --- |

(56)

Hispaanialt saadud teabe kohaselt ei kajastu kõnealuste laenude tagasimaksmine eeltoodud tabelis 1 näidatud 2000. aasta tsiviiltegevuse kahjumis.

| (57) | On ilmne, et SEPI poolt 1999. aastal antud vahendid toetasid tsiviiläriühinguid Juliana, Cadiz ja Manises. Kõnealuste laenude tagasimaksmine toimus IZAR’i üldarvetelt ning nimetatud kolm äriühingut, mis hiljem eraldusid äriüksustena, ei pidanud kõnealuseid laene ise tagasi maksma ja said seega kasu. Seepärast on selge, et kuna IZAR maksis laenu tagasi oma ressursside arvelt, kergendas ta Juliana, Cadizi ja Manisesi finantskoormust laenu tagasimaksmisel. |
| --- | --- |

(57)

On ilmne, et SEPI poolt 1999. aastal antud vahendid toetasid tsiviiläriühinguid Juliana, Cadiz ja Manises. Kõnealuste laenude tagasimaksmine toimus IZAR’i üldarvetelt ning nimetatud kolm äriühingut, mis hiljem eraldusid äriüksustena, ei pidanud kõnealuseid laene ise tagasi maksma ja said seega kasu. Seepärast on selge, et kuna IZAR maksis laenu tagasi oma ressursside arvelt, kergendas ta Juliana, Cadizi ja Manisesi finantskoormust laenu tagasimaksmisel.

| (58) | Komisjon on andnud hinnangu ka sellele, kas IZAR oleks tagasimakstavaid laene saanud finantseerida uue laenu võtmisega turutingimustes. Lähtudes sellest aspektist leiab komisjon, et ilma 2000. aasta kapitalisüstideta, mida kasutati IZAR’i tsiviiltegevuse toetamiseks nagu ilmnes eeltoodust, oleks IZAR’i finantsolukord olnud palju halvem. Sel põhjusel võib välistada, et IZAR oleks turutingimustes saanud muud laenu peale ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina saadud 364 miljoni euro kapitalisüsti näol. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon on andnud hinnangu ka sellele, kas IZAR oleks tagasimakstavaid laene saanud finantseerida uue laenu võtmisega turutingimustes. Lähtudes sellest aspektist leiab komisjon, et ilma 2000. aasta kapitalisüstideta, mida kasutati IZAR’i tsiviiltegevuse toetamiseks nagu ilmnes eeltoodust, oleks IZAR’i finantsolukord olnud palju halvem. Sel põhjusel võib välistada, et IZAR oleks turutingimustes saanud muud laenu peale ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina saadud 364 miljoni euro kapitalisüsti näol.

| (59) | 192,1 miljoni euro tagasimaksmist IZAR’ilt SEPI’le tuleb seepärast pidada uuritava kapitalisüsti edasiseks kasutamiseks IZAR’i tsiviiltegevuse huvides. Taoline vahendite kasutamine tsiviiltegevuseks ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõttega samadel põhjustel nagu eeltoodud kahjumi katmise puhul ning süstitud kapitali arvelt kasutatud vastav summa sisaldab kokkusobimatut riigiabi IZAR’ile. |
| --- | --- |

(59)

192,1 miljoni euro tagasimaksmist IZAR’ilt SEPI’le tuleb seepärast pidada uuritava kapitalisüsti edasiseks kasutamiseks IZAR’i tsiviiltegevuse huvides. Taoline vahendite kasutamine tsiviiltegevuseks ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõttega samadel põhjustel nagu eeltoodud kahjumi katmise puhul ning süstitud kapitali arvelt kasutatud vastav summa sisaldab kokkusobimatut riigiabi IZAR’ile.

| (60) | Eespool toodud hinnangu põhjal teeb komisjon järelduse, et IZAR’i tsiviilettevõtted said 2000. aastal SEPI tehtud kapitalisüstidest kasu. IZAR sai 364 miljonit eurot kahjumi katmiseks, nagu on kirjeldatud eelnevalt punktis 48 ning 192,1 miljonit eurot abi tagasimaksena, välja toodud eelnevalt punktis 51. Kogu abisumma on seega 556,1 miljonit eurot. SEPI täiendavaid kapitalisüste IZAR’ile aastatel 2001 ja 2002 kasutati eelpensionidega seotud ootamatult kasvanud kulude katmiseks varasemates sõjalaevatehastes ning need ei ole abi. |
| --- | --- |

(60)

Eespool toodud hinnangu põhjal teeb komisjon järelduse, et IZAR’i tsiviilettevõtted said 2000. aastal SEPI tehtud kapitalisüstidest kasu. IZAR sai 364 miljonit eurot kahjumi katmiseks, nagu on kirjeldatud eelnevalt punktis 48 ning 192,1 miljonit eurot abi tagasimaksena, välja toodud eelnevalt punktis 51. Kogu abisumma on seega 556,1 miljonit eurot. SEPI täiendavaid kapitalisüste IZAR’ile aastatel 2001 ja 2002 kasutati eelpensionidega seotud ootamatult kasvanud kulude katmiseks varasemates sõjalaevatehastes ning need ei ole abi.

| (61) | Kuna kahtlused kokkusobimatu täiendava riigiabi kohta Hispaania tsiviillaevatehastele on leidnud kinnitust, peab komisjon menetluse algatamise korra kohaselt otsustama, kas osa 1997. aastal antud ümberkorraldusabist tuleb lugeda kokkusobimatuks ja tagastada. |
| --- | --- |

(61)

Kuna kahtlused kokkusobimatu täiendava riigiabi kohta Hispaania tsiviillaevatehastele on leidnud kinnitust, peab komisjon menetluse algatamise korra kohaselt otsustama, kas osa 1997. aastal antud ümberkorraldusabist tuleb lugeda kokkusobimatuks ja tagastada.

| (62) | Nimetatud küsimuses leiab komisjon, võttes arvesse Hispaania ja IZAR’i poolt kõnealuse menetluse kontekstis antud märkusi, et 1997. aastal antud ümberkorraldusabi ei ole alust pidada sobimatuks, kuna vastavalt abi heakskiitmise otsusele (19) aegus komisjoni õigus 1997. aastal antud abi tagasimaksmist nõuda viimase seirearuande (20) kuupäeval, 13. oktoobril 1999. aastal. Seepärast muutus 1997. aastal heakskiidetud abi seireperioodi lõppedes olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(62)

Nimetatud küsimuses leiab komisjon, võttes arvesse Hispaania ja IZAR’i poolt kõnealuse menetluse kontekstis antud märkusi, et 1997. aastal antud ümberkorraldusabi ei ole alust pidada sobimatuks, kuna vastavalt abi heakskiitmise otsusele (19) aegus komisjoni õigus 1997. aastal antud abi tagasimaksmist nõuda viimase seirearuande (20) kuupäeval, 13. oktoobril 1999. aastal. Seepärast muutus 1997. aastal heakskiidetud abi seireperioodi lõppedes olemasolevaks abiks.

| (63) | Hispaania väidab, et kapitalisüst on kooskõlas artikliga 296 ja on seega väljaspool riigiabi eeskirjade reguleerimisala, kuna BAZAN oli laevatehaste omandamise ajal sõjaline ettevõte. |
| --- | --- |

(63)

Hispaania väidab, et kapitalisüst on kooskõlas artikliga 296 ja on seega väljaspool riigiabi eeskirjade reguleerimisala, kuna BAZAN oli laevatehaste omandamise ajal sõjaline ettevõte.

| (64) | Ei saa vaidlustada, et kõnealused tsiviilettevõtted vajasid finantsabi oma tegevuse jätkamiseks peale 2000. aasta juulit. Fakt, et nad olid sõjalises ehitustegevuses osaleva laevaehitusliku äriühingu osaks, ei muuda nende laevatehaste ega nendega seotud tegevuste olemust. Seepärast reguleerib kõnealustele ettevõtetele antud abi EÜ asutamislepingu artikkel 87. |
| --- | --- |

(64)

Ei saa vaidlustada, et kõnealused tsiviilettevõtted vajasid finantsabi oma tegevuse jätkamiseks peale 2000. aasta juulit. Fakt, et nad olid sõjalises ehitustegevuses osaleva laevaehitusliku äriühingu osaks, ei muuda nende laevatehaste ega nendega seotud tegevuste olemust. Seepärast reguleerib kõnealustele ettevõtetele antud abi EÜ asutamislepingu artikkel 87.

VI.   LÕPPJÄRELDUS

| (65) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et Hispaania on ebaseaduslikult rakendanud 556 miljoni euro suurust abi ning rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. See on toimunud järgmisel kujul: SEPI kapitalisüstid IZAR’ile 2000. aastal 1 322 miljoni euro suuruses summas, millest 556,1 miljonit eurot läks IZAR’i tsiviilettevõtete toetamiseks. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et Hispaania on ebaseaduslikult rakendanud 556 miljoni euro suurust abi ning rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. See on toimunud järgmisel kujul: SEPI kapitalisüstid IZAR’ile 2000. aastal 1 322 miljoni euro suuruses summas, millest 556,1 miljonit eurot läks IZAR’i tsiviilettevõtete toetamiseks.

| (66) | Tsiviilettevõtete praeguselt omanikult, IZAR’ilt, tuleb abi täies ulatuses tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(66)

Tsiviilettevõtete praeguselt omanikult, IZAR’ilt, tuleb abi täies ulatuses tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania poolt IZAR’ile antud ebaseaduslik riigiabi 556,1 miljoni euro ulatuses, millega rikutakse asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, on kokkusobimatu ühisturuga.

Artikkel 2

1.   Hispaania peab võtma kõik vajalikud meetmed artiklis 1 viidatud ja abisaajale antud ebaseadusliku abi tagasinõudmiseks IZAR’ilt.

2.   Tagastamine peab toimuma ilma viivituseta siseriiklike õigusaktidega sätestatud menetluses, tingimusel et õigusaktid võimaldavad käesoleva otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Tagastatavad summad teenivad intressi kogu perioodi jooksul alates kuupäevast, mil need anti abisaaja käsutusse kuni summade lõpliku tagastamiseni. Kohaldatavaks intressimääraks on võrdlusmäär, mida kasutatakse piirkondliku abi ekvivalendi arvutamisel. Lõikes 4 viidatud intressimäära kohaldatakse liitintressi alusel kogu lõikes 3 viidatud ajavahemiku vältel.

Artikkel 3

Hispaania teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest otsuse täitmisel võetud ja kavandatud meetmetest ning annab teavet käesoleva otsuse I lisas esitatud küsimustiku põhjal.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 20. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT L 148, 6.6.1997, lk 1.

1

(2)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1.

2

(3)  ELT C 201, 26.8.2003, lk 3.

3

(4)  EÜT C 354, 21.11.1997, lk 2.

4

(5)  ELT C 21, 24.1.2004, lk 42, kohtuasi T-382/03.

5

(6)  ELT C 199, 23.8.2003, lk 9.

6

(7)  Konfidentsiaalne informatsioon.

7

(8)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22 (vt. viimane lause: “Käesolev teatis ei piira komisjoni ja nõukogu määruste tõlgendamist riigiabi küsimuses.”)

8

(9)  EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75.

9

(10)  [2000] EKL I-03271, punkt 50.

10

(11)  [2002] EKL I-04397, punktid 55–56.

11

(12)  EÜT L 37, 12.2.2000, lk 22.

12

(13)  EÜT L 296, 30.10.2002, lk 73.

13

(14)  EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3.

14

(15)  EÜT L 195, 29.9.1980, lk 35.

15

(16)  [1986] EKL 2321.

16

(17)  Selles tabelis kajastatud tulemustes ei ole arvestatud Sestao, Puerto Reali ja Sevilla poolt kantud kahjumit, mis kaeti erakordse tuluga, millele on viidatud punktides 46 ja 51.

17

(18)  Kohtuasi C-342/96 Hispaania v. komisjon [1999] EKL I-2459, punktid 41 ja 42 ning kohtuasi C-256/97 DMT [1999] EKL I-3913 punktid 22–24 ning AG Jacobs’i arvamus kõnelause kohtuasja kohta, punktid 34–36.

18

v.

(19)  EÜT C 354, 21.11.1997, lk 2, vt lk 7 eelviimane lõik.

19

(20)  KOM(1999) 480 lõplik.

20

---

LISA

TEAVE KOMISJONI OTSUSE K(2004) 3918 TÄITMISE KOHTA

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad abisaaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa(de) kohta:








  Maksmise kuupäev(ad) (1) | Abi suurus (2) | Valuuta | Andmed abisaaja kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad abisaaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa(de) kohta:

Maksmise kuupäev(ad) (1)

Abi suurus (2)

Valuuta

Andmed abisaaja kohta

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatava(te)lt abisumma(de)lt makstavaid intresse. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatava(te)lt abisumma(de)lt makstavaid intresse.

2.   Abi tagasinõudmiseks kavandatud ja juba kasutusele võetud meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba kasutusele võetud ja milliseid kavandatakse võtta abi koheseks ja tõhusaks tagasi nõudmiseks. Palume ka selgitada, millised abi tagasinõudmise alternatiivsed meetmed on siseriiklike õigusaktide põhjal võimalikud. Lisaks näidake vajaduse korral palun võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba kasutusele võetud ja milliseid kavandatakse võtta abi koheseks ja tõhusaks tagasi nõudmiseks. Palume ka selgitada, millised abi tagasinõudmise alternatiivsed meetmed on siseriiklike õigusaktide põhjal võimalikud. Lisaks näidake vajaduse korral palun võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Mis kuupäevaks peab abi olema tagastatud? |
| --- | --- |

2.2.

Mis kuupäevaks peab abi olema tagastatud?

3.   Juba tagastatud abi

| 3.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad abisaaja poolt tagastatud abisumma(de) kohta:








  Kuupäev(ad) (3) | Tagastatud abisumma | Valuuta | Andmed abisaaja kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad abisaaja poolt tagastatud abisumma(de) kohta:

Kuupäev(ad) (3)

Tagastatud abisumma

Valuuta

Andmed abisaaja kohta

| 3.2. | Palun lisage punktis 3.1 nimetatud abisummade tagasimaksmist kajastav teave. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage punktis 3.1 nimetatud abisummade tagasimaksmist kajastav teave.

---

(1)  Kuupäev(ad), millal abi (või üksikud osamaksed) on antud abisaaja käsutusse (juhul kui meede koosneb üksikutest osamaksetest ja hüvitustest, kasutage eraldi ridu)

(2)  Abisaaja käsutusse antud abisummad (protsentuaalselt kogu abisummast)

(3)  Abi tagastamise kuupäev(ad).

---