# Europeiska unionens L 279/22 o

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 279 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången22 oktober 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 279

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången22 oktober 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1734/2005 av den 17 oktober 2005 om upphävande av rådens förordning nr 6/66/Euratom, 121/66/EEG, rådens förordning nr 7/66/Euratom, 122/66/EEG och rådens förordning nr 174/65/EEG, 14/65/Euratom | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1735/2005 av den 21 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1736/2005 av den 21 oktober 2005 om inledande av en anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1737/2005 av den 21 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1726/1999 avseende definition och översändning av uppgifter om arbetskraftskostnader (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1738/2005 av den 21 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1916/2000 avseende definition och rapportering av information om lönernas struktur och fördelning (
  1
  ) | 32 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1739/2005 av den 21 oktober 2005 om fastställande av djurhälsokrav för transport av cirkusdjur mellan medlemsstater (
  1
  ) | 47 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/72/EG av den 21 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram som verksamma ämnen (
  1
  ) | 63 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1734/2005 av den 17 oktober 2005 om upphävande av rådens förordning nr 6/66/Euratom, 121/66/EEG, rådens förordning nr 7/66/Euratom, 122/66/EEG och rådens förordning nr 174/65/EEG, 14/65/Euratom

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1735/2005 av den 21 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

Kommissionens förordning (EG) nr 1736/2005 av den 21 oktober 2005 om inledande av en anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1737/2005 av den 21 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1726/1999 avseende definition och översändning av uppgifter om arbetskraftskostnader (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1738/2005 av den 21 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1916/2000 avseende definition och rapportering av information om lönernas struktur och fördelning (
  1
  )

1

32

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1739/2005 av den 21 oktober 2005 om fastställande av djurhälsokrav för transport av cirkusdjur mellan medlemsstater (
  1
  )

1

47

*

Kommissionens direktiv 2005/72/EG av den 21 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram som verksamma ämnen (
  1
  )

1

63

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 14 oktober 2005 om utnämning av en generaladvokat vid Europeiska gemenskapernas domstol | 70 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 oktober 2005 om ändring av beslut 2003/858/EG avseende de förteckningar över territorier från vilka det är tillåtet att importera vissa arter av levande fiskar, ägg och könsceller för odling i Europeiska gemenskapen
  [delgivet med nr K(2005) 3964]

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 oktober 2005 om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska tillstånd för de nya verksamma ämnena boscalid, indoxacarb, spinosad och Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus
  [delgivet med nr K(2005) 4002]

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 oktober 2005 om krav för att förebygga högpatogen aviär influensa orsakad av aviärt influensavirus A av subtyp H5N1 hos mottagliga fåglar som hålls i djurparker i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2005) 4197]

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 oktober 2005 om ändring av beslut 2005/734/EG om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden
  [delgivet med nr K(2005) 4199]

   (
  1
  ) | 79 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 14 oktober 2005 om utnämning av en generaladvokat vid Europeiska gemenskapernas domstol

70

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 19 oktober 2005 om ändring av beslut 2003/858/EG avseende de förteckningar över territorier från vilka det är tillåtet att importera vissa arter av levande fiskar, ägg och könsceller för odling i Europeiska gemenskapen
  [delgivet med nr K(2005) 3964]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 3964]

1

71

*

Kommissionens beslut av den 19 oktober 2005 om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska tillstånd för de nya verksamma ämnena boscalid, indoxacarb, spinosad och Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus
  [delgivet med nr K(2005) 4002]

   (
  1
  )

Spodoptera exigua

[delgivet med nr K(2005) 4002]

1

73

*

Kommissionens beslut av den 21 oktober 2005 om krav för att förebygga högpatogen aviär influensa orsakad av aviärt influensavirus A av subtyp H5N1 hos mottagliga fåglar som hålls i djurparker i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2005) 4197]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 4197]

1

75

*

Kommissionens beslut av den 21 oktober 2005 om ändring av beslut 2005/734/EG om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden
  [delgivet med nr K(2005) 4199]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 4199]

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) nr 1734/2005

av den 17 oktober 2005

om upphävande av rådens förordning nr 6/66/Euratom, 121/66/EEG, rådens förordning nr 7/66/Euratom, 122/66/EEG och rådens förordning nr 174/65/EEG, 14/65/Euratom

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i dessa gemenskaper, vilka fastställs i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1) och senast ändrade genom förordning (EG, Euratom) nr 31/2005 (2),

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av yttrandet från kommittén för tjänsteföreskrifterna, och

av följande skäl:

| (1) | I rådens förordning nr 6/66/Euratom, 121/66/EEG av den 28 juli 1966 om fastställande av en lista över de orter för vilka hyresbidrag kan beviljas, detta bidrags maximala belopp samt reglerna för dess beviljande (3) fastställs föreskrifter för tillämpningen av artikel 14a i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna. Den artikeln upphävdes genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004 av den 22 mars 2004 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (4). |
| --- | --- |

(1)

I rådens förordning nr 6/66/Euratom, 121/66/EEG av den 28 juli 1966 om fastställande av en lista över de orter för vilka hyresbidrag kan beviljas, detta bidrags maximala belopp samt reglerna för dess beviljande (3) fastställs föreskrifter för tillämpningen av artikel 14a i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna. Den artikeln upphävdes genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004 av den 22 mars 2004 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (4).

| (2) | I rådens förordning nr 7/66/Euratom, 122/66/EEG av den 28 juli 1966 om fastställande av en lista över de orter för vilka transportbidrag kan beviljas, detta bidrags maximala belopp samt reglerna för dess beviljande (5) fastställs tillämpningsföreskrifter för beviljandet av transportbidrag enligt artikel 14b i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna. Den artikeln upphävdes också genom förordning (EG, Euratom) nr 723/2004. |
| --- | --- |

(2)

I rådens förordning nr 7/66/Euratom, 122/66/EEG av den 28 juli 1966 om fastställande av en lista över de orter för vilka transportbidrag kan beviljas, detta bidrags maximala belopp samt reglerna för dess beviljande (5) fastställs tillämpningsföreskrifter för beviljandet av transportbidrag enligt artikel 14b i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna. Den artikeln upphävdes också genom förordning (EG, Euratom) nr 723/2004.

| (3) | I rådens förordning nr 174/65/EEG, 14/65/Euratom av den 28 december 1965 om fastställande av dödlighets- och invaliditetstabeller och de förmodade löneökningar som skall användas vid beräkning av de försäkringstekniska värden som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i gemenskaperna (6), gäller tillämpningen av artikel 39 i bilaga VIII till tjänsteföreskrifterna, vilken artikel också upphävdes genom förordning (EG, Euratom) nr 723/2004. |
| --- | --- |

(3)

I rådens förordning nr 174/65/EEG, 14/65/Euratom av den 28 december 1965 om fastställande av dödlighets- och invaliditetstabeller och de förmodade löneökningar som skall användas vid beräkning av de försäkringstekniska värden som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i gemenskaperna (6), gäller tillämpningen av artikel 39 i bilaga VIII till tjänsteföreskrifterna, vilken artikel också upphävdes genom förordning (EG, Euratom) nr 723/2004.

| (4) | De ovannämnda förordningarna, som inte längre är tillämpbara, bör av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl uttryckligen upphävas. |
| --- | --- |

(4)

De ovannämnda förordningarna, som inte längre är tillämpbara, bör av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl uttryckligen upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning nr 6/66/Euratom, 121/66/EEG, förordning nr 7/66/Euratom, 122/66/EEG och förordning nr 174/65/EEG, 14/65/Euratom upphävs härmed.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 17 oktober 2005.

På rådets vägnar

M. BECKETT

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

(2)  EUT L 8, 12.1.2005, s. 1.

2

(3)  EGT 150, 12.8.1966, s. 2749/66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 3358/94 (EGT L 356, 31.12.1994, s. 1).

3

(4)  EUT L 124, 27.4.2004, s. 1.

4

(5)  EGT 150, 12.8.1966, s. 2751/66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2460/98 (EGT L 307, 17.11.1998, s. 4).

5

(6)  EGT 226, 31.12.1965, s. 3309/65.

6

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1735/2005

av den 21 oktober 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 oktober 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 21 oktober 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 096 | 30,0 |
| 204 | 43,1 |
| 624 | 421,2 |
| 999 | 135,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,1 |
| 999 | 79,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,0 |
| 999 | 94,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 75,8 |
| 388 | 68,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 61,3 |
| 999 | 65,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 94,5 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 241,7 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 178,6 |
| 0808 10 80 | 052 | 77,3 |
| 388 | 76,8 |
| 400 | 99,7 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 47,0 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 75,5 |
| 800 | 163,4 |
| 804 | 70,3 |
| 999 | 82,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,4 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 65,1 |
| 999 | 70,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

49,2

096

30,0

204

43,1

624

421,2

999

135,9

0707 00 05

052

79,1

999

79,1

0709 90 70

052

94,0

999

94,0

0805 50 10

052

75,8

388

68,6

524

55,3

528

61,3

999

65,3

0806 10 10

052

94,5

400

200,0

508

241,7

624

178,2

999

178,6

0808 10 80

052

77,3

388

76,8

400

99,7

404

84,6

512

47,0

528

45,5

720

75,5

800

163,4

804

70,3

999

82,2

0808 20 50

052

90,4

388

57,1

720

65,1

999

70,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1736/2005

av den 21 oktober 2005

om inledande av en anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 33, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 av den 25 juli 2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin vad beträffar marknadsmekanismerna (2) fastställs bland annat tillämpningsföreskrifter för avsättning av de alkohollager som uppstått genom destillationer enligt artiklarna 35, 36 och 39 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (3), samt enligt artiklarna 27, 28 och 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och som innehas av interventionsorganen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 av den 25 juli 2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin vad beträffar marknadsmekanismerna (2) fastställs bland annat tillämpningsföreskrifter för avsättning av de alkohollager som uppstått genom destillationer enligt artiklarna 35, 36 och 39 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (3), samt enligt artiklarna 27, 28 och 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och som innehas av interventionsorganen.

| (2) | En anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol enbart för användning som bioetanol inom bränslesektorn i gemenskapen bör anordnas i enlighet med artikel 92 i förordning (EG) 1623/2000 i syfte att minska gemenskapens lager av vinalkohol och garantera kontinuerliga leveranser till de företag som är godkända enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(2)

En anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol enbart för användning som bioetanol inom bränslesektorn i gemenskapen bör anordnas i enlighet med artikel 92 i förordning (EG) 1623/2000 i syfte att minska gemenskapens lager av vinalkohol och garantera kontinuerliga leveranser till de företag som är godkända enligt den artikeln.

| (3) | Sedan den 1 januari 1999, och i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4), måste anbudspris och säkerheter uttryckas i euro och utbetalningarna göras i euro. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 januari 1999, och i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4), måste anbudspris och säkerheter uttryckas i euro och utbetalningarna göras i euro.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen skall ske genom anbudsinfordran nr 3/2005 EG.

Alkoholen har framställts genom destillation i enlighet med artiklarna 27, 28 och 30 i förordning (EG) nr 1493/1999, och den innehas av interventionsorganen i medlemsstaterna.

2.   Den volym som bjuds ut till försäljning uppgår till 676 071,378 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, fördelade enligt följande:

| a) | ett parti med nummer 20/2005 EG med en volym på 100 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

a)

ett parti med nummer 20/2005 EG med en volym på 100 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| b) | ett parti med nummer 21/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

b)

ett parti med nummer 21/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| c) | ett parti med nummer 22/2005 EG med en volym på 97 469 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

c)

ett parti med nummer 22/2005 EG med en volym på 97 469 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| d) | ett parti med nummer 23/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

d)

ett parti med nummer 23/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| e) | ett parti med nummer 24/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

e)

ett parti med nummer 24/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| f) | ett parti med nummer 25/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

f)

ett parti med nummer 25/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| g) | ett parti med nummer 26/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

g)

ett parti med nummer 26/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| h) | ett parti med nummer 27/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

h)

ett parti med nummer 27/2005 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| i) | ett parti med nummer 28/2005 EG med en volym på 100 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

i)

ett parti med nummer 28/2005 EG med en volym på 100 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| j) | ett parti med nummer 29/2005 EG med en volym på 70 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

j)

ett parti med nummer 29/2005 EG med en volym på 70 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

| k) | ett parti med nummer 30/2005 EG med en volym på 8 602,378 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, |
| --- | --- |

k)

ett parti med nummer 30/2005 EG med en volym på 8 602,378 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent,

3.   De berörda behållarnas placering och referensnummer, vilken kvantitet alkohol som finns i varje behållare, alkoholhalt och alkoholens egenskaper anges i bilaga I till denna förordning.

4.   Företag som vill delta i anbudsförfarandet skall vara godkända enligt artikel 92 i förordning (EG) nr 1623/2000.

Artikel 2

Försäljningen skall äga rum i enlighet med artiklarna 93, 94, 94b–d, 95–98 och 100–101 i förordning (EG) nr 1623/2000, samt artikel 2 i förordning (EG) nr 2799/98.

Artikel 3

1.   Anbuden skall skickas till de interventionsorgan som innehar alkoholen, och som listas i bilaga II, eller per rekommenderat brev till interventionsorganet.

2.   Anbuden skall skickas in i dubbla kuvert, varav det inre kuvertet skall vara märkt ”Anbud för anbudsinfordran nr 2/2005 EG för användning som bioetanol inom gemenskapen” och det yttre kuvertet skall vara märkt med det berörda interventionsorganets adress.

3.   Anbuden skall vara det berörda interventionsorganet till handa senast den 21 november 2005 kl. 12.00 (belgisk tid).

Artikel 4

1.   För att anbuden skall betraktas som giltiga måste de uppfylla kraven i artiklarna 94 och 97 i förordning (EG) nr 1623/2000.

2.   För att betraktas som giltiga måste anbuden innehålla följande:

| a) | Ett bevis på att en deltagandesäkerhet på 4 euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent har ställts hos det berörda interventionsorganet. |
| --- | --- |

a)

Ett bevis på att en deltagandesäkerhet på 4 euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent har ställts hos det berörda interventionsorganet.

| b) | Uppgift om medlemsstat eller medlemsstater för alkoholens slutliga användning och ett åtagande från anbudsgivaren att inte ändra bestämmelseland. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om medlemsstat eller medlemsstater för alkoholens slutliga användning och ett åtagande från anbudsgivaren att inte ändra bestämmelseland.

| c) | Anbudsgivarens namn och adress, anbudsinfordrans nummer samt erbjudet pris, uttryckt i euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

c)

Anbudsgivarens namn och adress, anbudsinfordrans nummer samt erbjudet pris, uttryckt i euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| d) | Ett åtagande från anbudsgivaren om att följa alla bestämmelser för den aktuella anbudsinfordran. |
| --- | --- |

d)

Ett åtagande från anbudsgivaren om att följa alla bestämmelser för den aktuella anbudsinfordran.

| e) | En försäkran från anbudsgivaren, i vilken






  i) | han avstår från reklamationer vad gäller kvaliteten och egenskaperna hos den alkohol som eventuellt tilldelas honom, |
| --- | --- | --- |

e)

En försäkran från anbudsgivaren, i vilken

i)

han avstår från reklamationer vad gäller kvaliteten och egenskaperna hos den alkohol som eventuellt tilldelas honom,

| ii) | han accepterar varje form av kontroll avseende ändamålet med och användningsområdet för alkoholen, |
| --- | --- |

ii)

han accepterar varje form av kontroll avseende ändamålet med och användningsområdet för alkoholen,

| iii) | han åtar sig bevisbördan i fråga om alkoholens användning i enlighet med villkoren i meddelandet om anbudsinfordran. |
| --- | --- |

iii)

han åtar sig bevisbördan i fråga om alkoholens användning i enlighet med villkoren i meddelandet om anbudsinfordran.

Artikel 5

De meddelanden som anges i artikel 94a i förordning (EG) nr 1623/2000 och som rör den aktuella anbudsinfordran skall skickas till kommissionen på den adress som anges i bilaga III till den här förordningen.

Artikel 6

Förfarandena för att erhålla prover fastställs i artikel 98 i förordning (EG) nr 1623/2000.

Interventionsorganet skall tillhandahålla alla relevanta upplysningar om den alkohol som bjuds ut till försäljning.

Intresserade parter kan hos respektive interventionsorgan erhålla prover på den alkohol som bjuds ut till försäljning, tagna av en företrädare för det berörda interventionsorganet.

Artikel 7

1.   I de medlemsstater där lagring sker av den alkohol som bjuds ut till försäljning, skall interventionsorganen på lämpligt sätt kontrollera arten av alkohol vid slutanvändningen. De skall i detta syfte

| a) | i tillämpliga delar använda sig av bestämmelserna i artikel 102 i förordning (EG) nr 1623/2000, |
| --- | --- |

a)

i tillämpliga delar använda sig av bestämmelserna i artikel 102 i förordning (EG) nr 1623/2000,

| b) | genomföra stickprovskontroller med hjälp av kärnmagnetisk resonans för att kontrollera arten av alkohol vid slutanvändningen. |
| --- | --- |

b)

genomföra stickprovskontroller med hjälp av kärnmagnetisk resonans för att kontrollera arten av alkohol vid slutanvändningen.

2.   Kostnaderna för de kontroller som anges i punkt 1 skall betalas av de företag som köpt alkoholen.

Artikel 8

Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2005 meddela kommissionen namn och adress för de anbudsgivare som lämnat respektive anbud.

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 194, 31.7.2000, s. 45. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1219/2005 (EUT L 199, 29.7.2005, s. 45).

2

(3)  EGT L 84, 27.3.1987, s. 1. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 1493/1999.

3

(4)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

4

---

BILAGA I

| Medlemsstat och partinummer | Plats | Behållare nummer | Mängd alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent (hektoliter) | Hänvisningar till förordning (EG) nr 1493/1999 (artikel) | Typ av alkohol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien:
  Parti nr 20/2005 EG | Tarancón | A-9 | 24 338 | 30 | Råalkohol |
| A-10 | 24 698 | 30 | Råalkohol |
| B-8 | 1 682 | 30 | Råalkohol |
| B-9 | 24 568 | 30 | Råalkohol |
| B-10 | 24 714 | 30 | Råalkohol |
| | Totalt | | 100 000 | | |
| Spanien:
  Parti nr 21/2005 EG | Tarancón | B-5 | 24 753 | 27+28 | Råalkohol |
| C-3 | 25 247 | 27 | Råalkohol |
| | Totalt | | 50 000 | | |
| Frankrike
  Parti nr 22/2005 EG | Onivins – Chez Vopak |
| 3197 XK Botlek |
| Rotterdam |
| Nederländerna |

Medlemsstat och partinummer

Plats

Behållare nummer

Mängd alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent (hektoliter)

Hänvisningar till förordning (EG) nr 1493/1999 (artikel)

Typ av alkohol

Spanien:

Parti nr 20/2005 EG

Tarancón

A-9

24 338

30

Råalkohol

A-10

24 698

30

Råalkohol

B-8

1 682

30

Råalkohol

B-9

24 568

30

Råalkohol

B-10

24 714

30

Råalkohol

Totalt

100 000

Spanien:

Parti nr 21/2005 EG

Tarancón

B-5

24 753

27+28

Råalkohol

C-3

25 247

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 22/2005 EG

Onivins – Chez Vopak

3197 XK Botlek

Rotterdam

Nederländerna

410

21 011

30

Råalkohol

804

18 201

30

Råalkohol

804

50 781

30

Råalkohol

804B

7 476

27

Råalkohol

Totalt

97 469

Frankrike

Parti nr 23/2005 EG

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

290

28

Råalkohol

31

12 389

30

Råalkohol

21

2 785

28

Råalkohol

20

12 315

27

Råalkohol

19

5 701

30

Råalkohol

19

6 755

28

Råalkohol

21

9 765

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 24/2005 EG

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepot d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepot d’alcool

Av. Adolphe Turrel BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

9 336

30

Råalkohol

33

18 044

27

Råalkohol

32

22 620

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 25/2005 EG

| Deulep – PSL |
| --- |
| 13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – PSL

13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

B4

33 760

27

Råalkohol

| Deulep BD Chanzy |
| --- |
| 30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep BD Chanzy

30800 Saint-Gilles-du-Gard

503

8 180

27

Råalkohol

504

8 060

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Italien

Parti nr 26/2005 EG

Balice-Valenzano (BA)

13A-43A-46A-48A-52A-54A

11 250

27+30

Råalkohol

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

5A

1 625

27

Råalkohol

S.V.A.-Ortona (CH)

18A

1 375

30

Råalkohol

Bonollo-Paduni (FR)

15A-26A

Bonollo-Torrita di Siena (SI)

1C-3C-4C-9C-10C-11C-12C-13C-16C-17C-19C-20C-21C

27 500

27+30

Råalkohol

D’Auria-Ortona (CH)

8A-38A-39A-40A-61A

8 250

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Italien

Parti nr 27/2005 EG

Enodistil-Alcamo (PA)

22A

1 500

30

Råalkohol

Trapas-Petrosino (TP)

2A-24A

6 000

30

Råalkohol

S.V.M.-Sciacca (AG)

3A-29A-37A

1 200

27

Råalkohol

Gedis-Marsala (TP)

88

7 000

30

Råalkohol

Bertolino-Petrosino (PA)

2A-3A-34A

26 500

27+30

Råalkohol

De Luca-Novoli (LE)

4A-7A-18A

6 000

27

Råalkohol

Balice Distilli-Mottola (TA)

2A-3A

1 800

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Italien

Parti nr 28/2005 EG

Dister-Faenza (RA)

124A

6 975

30

Råalkohol

Di Lorenzo-Ponte Valleceppe (PG)

18A-26A

11 900

30

Råalkohol

F.lli Cipriani-Chizzola di Ala (TN)

31A-32A

8 000

27

Råalkohol

I.C.V.-Borgoricco (PD)

5A

1 600

27

Råalkohol

Mazzari-S. Agata sul Santerno (RA)

4A-5A-6A-7A

27 000

27+30

Råalkohol

Caviro-Faenza (RA)

2A-5A-13A-17A

30 100

27

Råalkohol

Villapana-Faenza (RA)

5A-8A

11 000

27

Råalkohol

Tampieri-Faenza (RA)

1A-3A-4A

1 800

27

Råalkohol

Bonollo U.-Conselve (PD)

1A

1 384

30

Råalkohol

Cantine Soc. Venete-Ponte di Piave (TV)

14A

241

30

Råalkohol

Totalt

100 000

Portugal

Parti nr 29/2005 EG

| Riachos |
| --- |
| Armazém da SLD |
| Casal do Bernardino |
| 2350-336 Riachos |

Riachos

Armazém da SLD

Casal do Bernardino

2350-336 Riachos

1-C

4 775,28

27

Råalkohol

1-D

4 841,71

27

Råalkohol

1-E

4 705,93

27

Råalkohol

1-F

4 749,53

27

Råalkohol

| Aveiro |
| --- |
| Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio |
| 3834-908 Gafanha da Nazaré |

Aveiro

Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio

3834-908 Gafanha da Nazaré

S 201

34 300,34

27

Råalkohol

| S. João da Pesqueira |
| --- |
| Armazéns da SDD |
| Parque de Seixas |
| Ervedosa do Douro |
| 5130 S. João da Pesqueira |

S. João da Pesqueira

Armazéns da SDD

Parque de Seixas

Ervedosa do Douro

5130 S. João da Pesqueira

Inox 4

2 305,47

27

Råalkohol

Inox 14

9 979,42

27

Råalkohol

Inox 15

4 342,32

27

Råalkohol

Totalt

70 000

Tyskland

Parti nr 30/2005 EG

| Papiermühle 16 |
| --- |
| D-37603 Holzminden |

Papiermühle 16

D-37603 Holzminden

107

8 602,378

30

Råalkohol

Totalt

8 602,378

---

BILAGA II

Interventionsorgan som innehar den alkohol som avses i artikel 3

Onivins-Libourne – Délégation nationale, 17, avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [tfn (33) 557 55 20 00; telex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59]

FEGA – Beneficencia 8, E-28004 Madrid [tfn (34) 913 47 64 66; fax (34) 913 47 64 65]

AGEA – via Torino 45, I-00184 Rom [tfn (39) 064 94 99 714; fax (39) 064 94 99 761]

IVV – Instituto da Vinha e do Vinho, Rua Mouzinho da Silveira, n.o 5, P-1250-165 Lissabon [tfn (351) 21 350 67 00; fax (351) 21 356 12 25]

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) – Deichmanns Aue 29 D-53179 Bonn (tfn (49) 228/68 45-33 86/34 79, fax (49) 228/68 45-37 94)

---

BILAGA III

Adress som avses i artikel 5

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, enhet D-2 |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 298 55 28 |
| E-postadress: agri-market-tenders@cec.eu.int |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, enhet D-2

Rue de la Loi 200

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 298 55 28

E-postadress: agri-market-tenders@cec.eu.int

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1737/2005

av den 21 oktober 2005

om ändring av förordning (EG) nr 1726/1999 avseende definition och översändning av uppgifter om arbetskraftskostnader

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 av den 9 mars 1999 om strukturstatistik över löner och arbetskostnader (1), särskilt artikel 11 ii och iii, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1726/1999 av den 27 juli 1999 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över arbetskraftskostnader i fråga om definitioner och rapportering (2) föreskrivs, i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 530/1999, genomförandeåtgärder för definitioner och uppdelning av de uppgifter som skall tillhandahållas samt lämpligt tekniskt format för överföringen av resultaten. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1726/1999 av den 27 juli 1999 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över arbetskraftskostnader i fråga om definitioner och rapportering (2) föreskrivs, i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 530/1999, genomförandeåtgärder för definitioner och uppdelning av de uppgifter som skall tillhandahållas samt lämpligt tekniskt format för överföringen av resultaten.

| (2) | Arbetskraftskostnadsundersökningen för referensåret 2000 var den första undersökning som gjordes i enlighet med förordning (EG) nr 1726/1999. Erfarenheterna från denna undersökning visade att det var nödvändigt att förbättra bestämmelserna i förordning (EG) nr 1726/1999 genom att anpassa dem till motsvarade bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 1916/2000 av den 8 september 2000 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader avseende definition och överföring av information om lönernas struktur och fördelning (3) samt att förbättra kopplingen mellan uppgifter från de tidigare undersökningar om inkomst och arbetskraftskostnader som genomförts vartannat år. |
| --- | --- |

(2)

Arbetskraftskostnadsundersökningen för referensåret 2000 var den första undersökning som gjordes i enlighet med förordning (EG) nr 1726/1999. Erfarenheterna från denna undersökning visade att det var nödvändigt att förbättra bestämmelserna i förordning (EG) nr 1726/1999 genom att anpassa dem till motsvarade bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 1916/2000 av den 8 september 2000 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader avseende definition och överföring av information om lönernas struktur och fördelning (3) samt att förbättra kopplingen mellan uppgifter från de tidigare undersökningar om inkomst och arbetskraftskostnader som genomförts vartannat år.

| (3) | Förordning (EG) nr 1726/1999 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1726/1999 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Statistiska programkommittén. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Statistiska programkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna till förordning (EG) nr 1726/1999 skall ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 63, 12.3.1999, s. 6. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 28.

2

(3)  EGT L 229, 9.9.2000, s. 3.

3

---

BILAGA I

VARIABELFÖRTECKNING

Strukturstatistik över arbetskraftskostnader

| Tabell A | – | Nationella uppgifter |
| --- | --- | --- |
| Tabell B | – | Nationella uppgifter efter företagsstorlek |
| Tabell C | – | Regionala uppgifter |

Tabell A

–

Nationella uppgifter

Tabell B

–

Nationella uppgifter efter företagsstorlek

Tabell C

–

Regionala uppgifter

För de variabler som förtecknas nedan måste antingen tabell A eller samtliga tre tabeller tillhandahållas. Huruvida en tabell är obligatorisk eller frivillig anges med ”o” respektive ”f”. Översändningskoderna för de olika kategorierna kvalitativa variabler eller storleksklasser kvantitativa variabler fastställs av Eurostat i en handlingsplan.

| Variabel | Endast A | A–C (1) |
| --- | --- | --- |
| A.   Antal anställda |
| A.1 | Totalt antal anställda |

Variabel

Endast A

A–C (1)

Antal anställda

A.1

Totalt antal anställda

o

| A.11 | Heltidsanställda (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

A.11

Heltidsanställda (undantaget lärlingar)

o

| A.12 | Deltidsanställda (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

A.12

Deltidsanställda (undantaget lärlingar)

o

| A.121 | Deltidsanställda omräknade till årsverken (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

A.121

Deltidsanställda omräknade till årsverken (undantaget lärlingar)

o

| A.13 | Lärlingar |
| --- | --- |

A.13

Lärlingar

o

| A.131 | Lärlingar omräknade till årsverken |
| --- | --- |

A.131

Lärlingar omräknade till årsverken

o

Antal utförda arbetstimmar

| B.1 | Antal utförda arbetstimmar |
| --- | --- |

B.1

Antal utförda arbetstimmar

o

| B.11 | Antal utförda arbetstimmar av heltidsanställda (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

B.11

Antal utförda arbetstimmar av heltidsanställda (undantaget lärlingar)

o

| B.12 | Antal utförda arbetstimmar av deltidsanställda (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

B.12

Antal utförda arbetstimmar av deltidsanställda (undantaget lärlingar)

o

| B.13 | Antal utförda arbetstimmar av lärlingar |
| --- | --- |

B.13

Antal utförda arbetstimmar av lärlingar

o

Avlönade timmar

| C.1 | Totalt antal avlönade timmar |
| --- | --- |

C.1

Totalt antal avlönade timmar

o

| C.11 | Avlönade timmar för heltidsanställda (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

C.11

Avlönade timmar för heltidsanställda (undantaget lärlingar)

o

| C.12 | Avlönade timmar för deltidsanställda (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

C.12

Avlönade timmar för deltidsanställda (undantaget lärlingar)

o

| C.13 | Avlönade timmar för lärlingar |
| --- | --- |

C.13

Avlönade timmar för lärlingar

o

Arbetskraftskostnader (för närmare uppgifter se bild 1 nedan)

| D.1 | Löner och kollektiva avgifter |
| --- | --- |

D.1

Löner och kollektiva avgifter

o

| D.11 | Löner (för närmare uppgifter se bild 2 nedan) |
| --- | --- |

D.11

Löner (för närmare uppgifter se bild 2 nedan)

o

| D.111 | Egentlig lön (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

D.111

Egentlig lön (undantaget lärlingar)

o

| D.1111 | Direkt lön, bonusar och tillägg |
| --- | --- |

D.1111

Direkt lön, bonusar och tillägg

o

| D.11111 | Direkt lön, bonusar och tillägg som betalas varje avlöningsperiod |
| --- | --- |

D.11111

Direkt lön, bonusar och tillägg som betalas varje avlöningsperiod

o

| D.11112 | Direkt lön, bonusar och tillägg som inte betalas varje avlöningsperiod (2) |
| --- | --- |

D.11112

Direkt lön, bonusar och tillägg som inte betalas varje avlöningsperiod (2)

o

| D.1112 | Betalningar till anställdas sparprogram |
| --- | --- |

D.1112

Betalningar till anställdas sparprogram

o

| D.1113 | Betalningar för ej arbetade dagar |
| --- | --- |

D.1113

Betalningar för ej arbetade dagar

o

| D.1114 | Naturaförmåner |
| --- | --- |

D.1114

Naturaförmåner

o

| D.11141 | Företagsprodukter (valfri) |
| --- | --- |

D.11141

Företagsprodukter (valfri)

f

| D.11142 | Bostadsförmåner (3)
  (valfri) |
| --- | --- |

D.11142

Bostadsförmåner (3)
  (valfri)

f

| D.11143 | Bilförmåner (valfri) |
| --- | --- |

D.11143

Bilförmåner (valfri)

f

| D.11144 | Personaloptionsförmåner och system för aktieköp (valfri) |
| --- | --- |

D.11144

Personaloptionsförmåner och system för aktieköp (valfri)

f

| D.11145 | Övrigt (valfri) |
| --- | --- |

D.11145

Övrigt (valfri)

f

| D.112 | Löner till lärlingar |
| --- | --- |

D.112

Löner till lärlingar

o

| D.12 | Arbetsgivares kollektiva avgifter (för närmare uppgifter se bild 3 nedan) |
| --- | --- |

D.12

Arbetsgivares kollektiva avgifter (för närmare uppgifter se bild 3 nedan)

f

| D.121 | Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

D.121

Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (undantaget lärlingar)

o

| D.1211 | Lagstadgade sociala avgifter |
| --- | --- |

D.1211

Lagstadgade sociala avgifter

o

| D.1212 | Kollektivt avtalade, avtalsenliga och frivilliga sociala avgifter |
| --- | --- |

D.1212

Kollektivt avtalade, avtalsenliga och frivilliga sociala avgifter

o

| D.122 | Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (undantaget lärlingar) |
| --- | --- |

D.122

Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (undantaget lärlingar)

o

| D.1221 | Garanterad lön vid sjukdom (valfri) |
| --- | --- |

D.1221

Garanterad lön vid sjukdom (valfri)

f

| D.1222 | Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter för pensioner och hälso-/sjukvård (valfri) |
| --- | --- |

D.1222

Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter för pensioner och hälso-/sjukvård (valfri)

f

| D.1223 | Betalningar till anställda som lämnar företaget (valfri) |
| --- | --- |

D.1223

Betalningar till anställda som lämnar företaget (valfri)

f

| D.1224 | Arbetsgivares övriga tillräknade kollektiva avgifter (valfri) |
| --- | --- |

D.1224

Arbetsgivares övriga tillräknade kollektiva avgifter (valfri)

f

| D.123 | Arbetsgivares kollektiva avgifter för lärlingar |
| --- | --- |

D.123

Arbetsgivares kollektiva avgifter för lärlingar

o

| D.2 | Kostnader för personalutbildning |
| --- | --- |

D.2

Kostnader för personalutbildning

o

| D.3 | Övriga kostnader som betalas av arbetsgivaren |
| --- | --- |

D.3

Övriga kostnader som betalas av arbetsgivaren

o

| D.4 | Skatter |
| --- | --- |

D.4

Skatter

o

| D.5 | Subventioner som arbetsgivaren erhåller |
| --- | --- |

D.5

Subventioner som arbetsgivaren erhåller

o

Information om enheter

| E.1 | Lokala enheter, populationen |
| --- | --- |

E.1

Lokala enheter, populationen

o

| E.2 | Lokala enheter, urval |
| --- | --- |

E.2

Lokala enheter, urval

o

Alternativt kan medlemsstaterna registrera mer detaljerade uppgifter för följande variabler (översänds till Eurostat endast på begäran):

| A.11 | Heltidsanställda |
| --- | --- |
| A.12 | Deltidsanställda |
| D.11112 | Direkt lön, bonusar och tillägg som inte betalas varje avlöningsperiod |
| D.1113 | Betalning för ej arbetade dagar |
| D.1211 | Lagstadgade sociala avgifter |
| D.1212 | Kollektivt avtalade, avtalsenliga och frivilliga sociala avgifter |
| D.1223 | Betalningar till anställda som lämnar företaget |

A.11

Heltidsanställda

A.12

Deltidsanställda

D.11112

Direkt lön, bonusar och tillägg som inte betalas varje avlöningsperiod

D.1113

Betalning för ej arbetade dagar

D.1211

Lagstadgade sociala avgifter

D.1212

Kollektivt avtalade, avtalsenliga och frivilliga sociala avgifter

D.1223

Betalningar till anställda som lämnar företaget

Bild 1

Arbetskraftskostnader och huvudsakliga beståndsdelar

Image

Bild 2

Uppdelning av beståndsdelen ”Löner” (D.11)

Image

Bild 3

Uppdelning av beståndsdelen ”Arbetsgivares kollektiva avgifter” (D.12)

Image

---

(1)  Tabell C gäller endast länder med NUTS 1-regioner.

(2)  Med undantag av betalningar till anställdas sparprogram.

(3)  Undantaget flyttbidrag.

---

BILAGA II

VARIABELDEFINITIONER

A.   ANTAL ANSTÄLLDA

Med anställda avses alla personer, oavsett nationalitet eller anställningstid i landet, som har ett direkt anställningsavtal (formellt eller informellt) med företaget eller den lokala enheten och som får ersättning oberoende av vilket arbete som har utförts, arbetstid (hel- eller deltid) eller anställningsavtalets löptid (tidsbegränsat eller ej). Ersättningen kan bestå av lön inklusive bonus, betalning för ackord eller skiftarbete, tillägg, dricks, kommission och naturaförmåner.

Definitionen av anställda omfattar såväl arbetare som tjänstemän och ledningspersonal i företag med minst 10 anställda inom den privata och offentliga sektorn inom de näringsgrenar som klassificeras i avsnitten C–K och M–O i Nace Rev. 1.1 (1).

Följande lista innehåller exempel på personalkategorier som ingår:

| — | Säljrepresentanter, förutsatt att de är anställda och erhåller annan ersättning utöver kommission. |
| --- | --- |

—

Säljrepresentanter, förutsatt att de är anställda och erhåller annan ersättning utöver kommission.

| — | Avlönade arbetande ägare. |
| --- | --- |

—

Avlönade arbetande ägare.

| — | Lärlingar. |
| --- | --- |

—

Lärlingar.

| — | Studenter och praktikanter (praktikanter på advokatkontor, sjuksköterskeelever, forskarassistenter och lärarkandidater, AT-läkare etc.) som har formellt anställningsavtal genom vilket de bidrar till produktionen inom enheten mot ersättning. |
| --- | --- |

—

Studenter och praktikanter (praktikanter på advokatkontor, sjuksköterskeelever, forskarassistenter och lärarkandidater, AT-läkare etc.) som har formellt anställningsavtal genom vilket de bidrar till produktionen inom enheten mot ersättning.

| — | Anställda med tidsbegränsade kontrakt (t.ex. kontorspersonal) som rekryteras, anställs och får lön från personaluthyrningsföretag för att arbeta hos annan arbetsgivare, ofta för en kortare period (2), säsongsanställda och tillfälligt anställda, om de har formellt eller informellt anställningsavtal och arbetstid som definierats i förväg. |
| --- | --- |

—

Anställda med tidsbegränsade kontrakt (t.ex. kontorspersonal) som rekryteras, anställs och får lön från personaluthyrningsföretag för att arbeta hos annan arbetsgivare, ofta för en kortare period (2), säsongsanställda och tillfälligt anställda, om de har formellt eller informellt anställningsavtal och arbetstid som definierats i förväg.

| — | Personal för vilka arbetskraftskostnaderna uppkommit under referensåret men som tillfälligt inte arbetade på grund av sjukdom eller skada, semester, strejk eller lockout, tjänstledighet på grund av studier, föräldraledighet, nedskärningar i verksamheten, inställt arbete på grund av väderförhållanden, mekaniska fel, brist på material, bränsle eller el eller annan tillfällig frånvaro (ledighet eller annan frånvaro). |
| --- | --- |

—

Personal för vilka arbetskraftskostnaderna uppkommit under referensåret men som tillfälligt inte arbetade på grund av sjukdom eller skada, semester, strejk eller lockout, tjänstledighet på grund av studier, föräldraledighet, nedskärningar i verksamheten, inställt arbete på grund av väderförhållanden, mekaniska fel, brist på material, bränsle eller el eller annan tillfällig frånvaro (ledighet eller annan frånvaro).

| — | Personal som arbetar utomlands om de fortsatt varit avlönade av den statistiska enheten. |
| --- | --- |

—

Personal som arbetar utomlands om de fortsatt varit avlönade av den statistiska enheten.

| — | Legoarbetare (3), inklusive personer som distansjobbar eller arbetar i hemmet, bör omfattas om det finns en uttrycklig överenskommelse om att de ersätts på basis av utfört arbete, dvs. den mängd arbete som personen bidrar med till en produktionsprocess. |
| --- | --- |

—

Legoarbetare (3), inklusive personer som distansjobbar eller arbetar i hemmet, bör omfattas om det finns en uttrycklig överenskommelse om att de ersätts på basis av utfört arbete, dvs. den mängd arbete som personen bidrar med till en produktionsprocess.

Följande kategorier ingår inte:

| — | Säljrepresentanter eller andra personer som helt ersätts genom kommission, inte är anställda eller är egenföretagare. |
| --- | --- |

—

Säljrepresentanter eller andra personer som helt ersätts genom kommission, inte är anställda eller är egenföretagare.

| — | Ägare, direktörer eller chefer vars ersättning helt utgörs av vinstdelning. |
| --- | --- |

—

Ägare, direktörer eller chefer vars ersättning helt utgörs av vinstdelning.

| — | Familjemedlemmar som inte är anställda (enligt definitionen ovan) vid företaget eller den lokala enheten. |
| --- | --- |

—

Familjemedlemmar som inte är anställda (enligt definitionen ovan) vid företaget eller den lokala enheten.

| — | Egenföretagare. |
| --- | --- |

—

Egenföretagare.

| — | Obetalda volontärer (t.ex. de som normalt arbetar för ej vinstdrivande institutioner som välgörenhetsorganisationer). |
| --- | --- |

—

Obetalda volontärer (t.ex. de som normalt arbetar för ej vinstdrivande institutioner som välgörenhetsorganisationer).

Referens ENS 1995: punkterna 11.12–11.14

A.1   Totalt antal anställda

Denna variabel omfattar heltidsanställda (A.11), deltidsanställda (A.12) och lärlingar (A.13).

Referens SBS: kod 16130 (antal anställda)

A.11   Heltidsanställda (undantaget lärlingar)

Omfattar personal (undantaget lärlingar) vars ordinarie arbetstid är densamma som den som stadgas i kollektivavtal eller överensstämmer med vad som anses vara normal arbetstid i företaget, även om deras avtal löper över mindre än ett år. Antalet anställda som skall anges är det genomsnittliga antalet heltidsanställa per månad i den rapporterande enheten under referensåret.

A.12   Deltidsanställda (undantaget lärlingar)

Omfattar personal (undantaget lärlingar) vars ordinarie arbetstid är kortare än vad som stadgas i kollektivavtal eller vad som anses vara normal arbetstid i företaget, oberoende av om det gäller arbetstid per dag, vecka eller månad (50, 75, 80 procent osv.). Antalet anställda som krävs är det genomsnittliga antalet deltidsanställa per månad i den rapporterande enheten under referensåret.

A.121   Deltidsanställda omräknade till årsverken

Denna omräkning skall utföras antingen direkt i det företag eller den lokala enhet som lämnar uppgifter eller av det nationella statistikorganet på grundval av den normala arbetstiden i företaget/den lokala enheten, med hjälp av den metod som anses vara mest lämplig. Antalet anställda som skall anges är det genomsnittliga antalet deltidsanställa per månad (omräknat till heltidsenheter) i den rapporterande enheten under referensåret.

Referens ENS 1995: punkterna 11.32–11.34

A.13   Lärlingar

Denna variabel omfattar alla hel- eller deltidsanställda som ännu inte deltar fullt ut i produktionsprocessen och som är anställda enligt ett lärlingsavtal eller en annan anställningsform där inslaget av utbildning är större än produktionsinsatsen. Antalet som skall anges är det genomsnittliga antalet anställda per månad i den rapporterande enheten under referensåret.

A.131   Deltidsanställda lärlingar omräknade till årsverken

Denna omräkning skall utföras antingen direkt i det företag eller den lokala enhet som lämnar uppgifter eller av det nationella statistikorganet med hjälp av den metod som anses vara mest lämplig. De timmar som använts till utbildning antingen i företaget/den lokala enheten eller vid utbildningsinstitution skall inte räknas med. Antalet lärlingar som skall anges är det genomsnittliga antalet deltidsanställa lärlingar per månad (omräknat till heltidsenheter) i den rapporterande enheten under referensåret (4).

Referens ENS 1995: punkterna 11.32–11.34, SBS: kod 16140 (A.11 + A.121 + A.131 motsvarar SBS-variabeln ”antal anställa i heltidsenheter”)

B.   ANTAL UTFÖRDA ARBETSTIMMAR

Denna statistik omfattar det totala antalet timmar som de anställda arbetat under året. Det totala antalet utförda arbetstimmar (B.1) redovisas separat för heltidsanställda (B.11), deltidsanställda (B.12) och lärlingar (B.13).

Utförda arbetstimmar definieras som summan av samtliga perioder som direkt eller indirekt använts för att producera varor eller tjänster.

Antalet utförda arbetstimmar inkluderar

| — | timmar som arbetats under normal arbetstid, |
| --- | --- |

—

timmar som arbetats under normal arbetstid,

| — | betald övertid, dvs. de timmar som arbetas utöver normal arbetstid, oberoende av vilken timlön som tillämpats (t.ex. bör en timme som ger dubbel övertid registreras som en timme). |
| --- | --- |

—

betald övertid, dvs. de timmar som arbetas utöver normal arbetstid, oberoende av vilken timlön som tillämpats (t.ex. bör en timme som ger dubbel övertid registreras som en timme).

| — | obetald övertid (5), |
| --- | --- |

—

obetald övertid (5),

| — | tid som ägnats åt uppgifter såsom förberedelser, underhåll, reparation och rengöring av verktyg och maskiner, skriva ut kvitton och fakturor, fylla i arbetskort och rapporter, |
| --- | --- |

—

tid som ägnats åt uppgifter såsom förberedelser, underhåll, reparation och rengöring av verktyg och maskiner, skriva ut kvitton och fakturor, fylla i arbetskort och rapporter,

| — | tid som tillbringats på arbetsplatsen, men då inget arbete utförts på grund av t.ex. maskinstopp, olyckor eller tillfällig arbetsbrist, men för vilken ersättning utgår enligt anställningsavtal, |
| --- | --- |

—

tid som tillbringats på arbetsplatsen, men då inget arbete utförts på grund av t.ex. maskinstopp, olyckor eller tillfällig arbetsbrist, men för vilken ersättning utgår enligt anställningsavtal,

| — | korta pauser i arbetet, inklusive fikaraster, |
| --- | --- |

—

korta pauser i arbetet, inklusive fikaraster,

| — | timmar som använts till utbildning antingen i företaget/den lokala enheten eller vid utbildningsinstitution (denna post tas inte med för lärlingar). |
| --- | --- |

—

timmar som använts till utbildning antingen i företaget/den lokala enheten eller vid utbildningsinstitution (denna post tas inte med för lärlingar).

Utförda arbetstimmar omfattar dock inte

| — | avlönad men ej arbetad tid, t.ex. betald ledighet/semester, helgdagar, sjukledighet, föräldraledighet, |
| --- | --- |

—

avlönad men ej arbetad tid, t.ex. betald ledighet/semester, helgdagar, sjukledighet, föräldraledighet,

| — | ej arbetade och ej avlönade timmar, t.ex. under sjuk- eller föräldraledighet, |
| --- | --- |

—

ej arbetade och ej avlönade timmar, t.ex. under sjuk- eller föräldraledighet,

| — | ej arbetade timmar (betalda eller ej) under ledighet för läkarundersökning, bröllop, begravning, flytt, efter olycka, etc., |
| --- | --- |

—

ej arbetade timmar (betalda eller ej) under ledighet för läkarundersökning, bröllop, begravning, flytt, efter olycka, etc.,

| — | lunchrast (inte kortare viloperioder eller fikapauser), |
| --- | --- |

—

lunchrast (inte kortare viloperioder eller fikapauser),

| — | ej arbetade timmar (betalda eller ej) vid korttidspermittering eller förkortad arbetstid, arbetsmarknadskonflikter, lockout, etc., |
| --- | --- |

—

ej arbetade timmar (betalda eller ej) vid korttidspermittering eller förkortad arbetstid, arbetsmarknadskonflikter, lockout, etc.,

| — | den anställdes restid mellan hemmet och arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

den anställdes restid mellan hemmet och arbetsplatsen,

| — | de timmar som lärlingar tillbringat med utbildning antingen i företaget/den lokala enheten eller vid utbildningsinstitution. |
| --- | --- |

—

de timmar som lärlingar tillbringat med utbildning antingen i företaget/den lokala enheten eller vid utbildningsinstitution.

Referens ENS 1995: punkterna 11.26–11.29, SBS: kod 16150 (antal timmar som anställda arbetat)

C.   AVLÖNADE TIMMAR

Denna variabel omfattar det totala antalet avlönade timmar under året. Det totala antalet avlönade timmar (C.1) skall redovisas separat för heltidsanställda (C.11), deltidsanställda (C.12) och lärlingar (C.13).

Årligt antal avlönade timmar definieras som

| — | normal arbetstid och övertid som ersätts under året, |
| --- | --- |

—

normal arbetstid och övertid som ersätts under året,

| — | all tid för vilken den anställde avlönats till en lägre lön, även om skillnaden ersattes genom utbetalningar från sociala trygghetssystem, |
| --- | --- |

—

all tid för vilken den anställde avlönats till en lägre lön, även om skillnaden ersattes genom utbetalningar från sociala trygghetssystem,

| — | ej arbetad tid under referensperioden men som ändå ersattes (årlig semester, sjukledighet, helgdagar och övrig avlönad tid för t.ex. läkarundersökningar, förlossning, bröllop, begravningar, flytt). |
| --- | --- |

—

ej arbetad tid under referensperioden men som ändå ersattes (årlig semester, sjukledighet, helgdagar och övrig avlönad tid för t.ex. läkarundersökningar, förlossning, bröllop, begravningar, flytt).

Beräkning av antal utförda arbetstimmar och årliga avlönade timmar

Dessa beräkningar skall utföras antingen direkt i det företag eller den lokala enhet som lämnar uppgifter eller av det nationella statistikorganet med hjälp av den metod som anses vara mest lämplig. Modellerna nedan visar hur antalet utförda arbetstimmar och antalet avlönade timmar kan uppskattas med hjälp av den information som är tillgänglig.

Antal utförda arbetstimmar per år av heltidsanställda (B.11)

Utgå från att uppgifter finns för följande variabler:

| (A.11) | Genomsnittligt antal heltidsanställda per månad |
| --- | --- |
| a) | Genomsnittligt antal avtalsenliga timmar per år för en heltidsanställd, exklusive övertid och lunchraster |
| b) | Genomsnittlig övertid per år (betald och obetald) för en heltidsanställd |
| c) | Genomsnittligt antal avtalsenliga timmar per dag plus övertid för en heltidsanställd, exklusive lunchraster |
| d) | Genomsnittligt antal semesterdagar per år för en heltidsanställd, beviljade av arbetsgivaren |
| e) | Genomsnittligt antal lediga helgdagar per år för en heltidsanställd |
| f) | Genomsnittligt antal sjuk- och föräldraledighetsdagar per år för en heltidsanställd |
| g) | Genomsnittligt antal dagar kortidspermittering och arbetsmarknadskonflikt per år för en heltidsanställd |
| h) | Genomsnittligt antal övriga dagar som ej arbetats per heltidsanställd (t.ex. ledighet för läkarundersökning, förlossning, bröllop, begravning, flytt, efter olycka). |

(A.11)

Genomsnittligt antal heltidsanställda per månad

a)

Genomsnittligt antal avtalsenliga timmar per år för en heltidsanställd, exklusive övertid och lunchraster

b)

Genomsnittlig övertid per år (betald och obetald) för en heltidsanställd

c)

Genomsnittligt antal avtalsenliga timmar per dag plus övertid för en heltidsanställd, exklusive lunchraster

d)

Genomsnittligt antal semesterdagar per år för en heltidsanställd, beviljade av arbetsgivaren

e)

Genomsnittligt antal lediga helgdagar per år för en heltidsanställd

f)

Genomsnittligt antal sjuk- och föräldraledighetsdagar per år för en heltidsanställd

g)

Genomsnittligt antal dagar kortidspermittering och arbetsmarknadskonflikt per år för en heltidsanställd

h)

Genomsnittligt antal övriga dagar som ej arbetats per heltidsanställd (t.ex. ledighet för läkarundersökning, förlossning, bröllop, begravning, flytt, efter olycka).

Det totala antalet utförda arbetstimmar per heltidsanställd (före korrigering med antal dagar som inte arbetats) ger resultatet (A.11) × (a + b). Subtrahera det årliga antalet timmar som inte arbetats enligt (A.11) × c × (d + e + f + g + h). Resultatet är (B.11), det totala antalet timmar som faktiskt arbetats av heltidsanställda:

(B.11) = (A.11) × [(a + b) – c (d + e + f + g + h)].

Antal utförda arbetstimmar per år av deltidsanställda (B.12) och lärlingar (B.13)

Liknande modeller kan användas för att beräkna antalet timmar som arbetats av deltidsanställda och lärlingar.

Antal avlönade timmar per år som arbetats av heltidsanställda (C.11)

Utgå från att uppgifter finns för följande variabler:

| (A.11) | Genomsnittligt antal heltidsanställda per månad |
| --- | --- |
| (a1) | Genomsnittligt antal avlönade avtalsenliga timmar per år för en heltidsanställd, exklusive övertid och lunchraster |
| (b1) | Genomsnittligt antal övertidstimmar per år för en heltidsanställd |

(A.11)

Genomsnittligt antal heltidsanställda per månad

(a1)

Genomsnittligt antal avlönade avtalsenliga timmar per år för en heltidsanställd, exklusive övertid och lunchraster

(b1)

Genomsnittligt antal övertidstimmar per år för en heltidsanställd

Det totala antalet avlönade timmar per år för heltidsanställda uttrycks med ekvationen

(C.11) = (A.11) × (a1 + b1).

Antal avlönade timmar per år som arbetats av deltidsanställda (C.12) och lärlingar (C.13)

Liknande modeller kan användas för att beräkna antalet avlönade timmar som arbetats av deltidsanställda och lärlingar.

D.   ARBETSKRAFTSKOSTNADER

Med arbetskraftskostnader avses arbetsgivarens totala utgifter för att ha personal anställd, ett begrepp som har antagits inom gemenskapen och som i stora drag överensstämmer med den internationella definitionen från International Conference of Labour Statisticians (Genève, 1966). Arbetskraftskostnader omfattar löner och kollektiva avgifter för anställda, dvs. egentlig lön och naturaförmåner, och arbetsgivares kollektiva avgifter (D.1), kostnader för personalutbildning (D.2), övriga kostnader (D.3) och anställningsrelaterade skatter som anses vara arbetskraftskostnader (D.4) med avdrag för eventuella subventioner (D.5). Kostnader för personer som är anställda av personaluthyrningsföretag skall redovisas i den näringsgren i vilken företaget som anställt dem ingår (Nace Rev. 1.1, 74.50) och inte i den näringsgren i vilken företaget som de faktiskt arbetar hos ingår.

En översiktlig uppdelning av arbetskraftskostnaderna per beståndsdel finns i bild 1–3 i bilaga I.

D.1   Löner och kollektiva avgifter

Löner och kollektiva avgifter definieras som den totala ersättning, kontant eller in natura, som betalas av en arbetsgivare till en anställd för av denne utfört arbete under referensperioden. Löner och kollektiva avgifter delas upp i

| — | löner (D.11): består främst av egentliga löner (förutom till lärlingar) (D.111) samt löner till lärlingar (D.112), |
| --- | --- |

—

löner (D.11): består främst av egentliga löner (förutom till lärlingar) (D.111) samt löner till lärlingar (D.112),

| — | arbetsgivares kollektiva avgifter (D.12): består främst av arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (undantaget lärlingar) (D.121), arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (undantaget lärlingar) (D.122) samt arbetsgivares kollektiva avgifter för lärlingar (D.123). |
| --- | --- |

—

arbetsgivares kollektiva avgifter (D.12): består främst av arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (undantaget lärlingar) (D.121), arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (undantaget lärlingar) (D.122) samt arbetsgivares kollektiva avgifter för lärlingar (D.123).

Referens ENS 1995: punkt 4.02 (kod D.1), SBS: kod 13310 (personalkostnader)

D.11   Löner

Löner inklusive bonus, betalning för ackord eller skiftarbete, tillägg, dricks, kommission och naturaförmåner. Lönen bokförs i den period under vilken arbetet utförs. Dock skall extraordinära bonusar eller andra speciella utbetalningar (extra månadslön, retroaktiva betalningar osv.) bokföras när de förfaller till betalning.

En fullständig uppdelning av löner per beståndsdel finns i bild 2 i bilaga I.

Referens ENS 1995: punkterna 4.03–4.07 och 4.12 a (kod D.11), SBS: kod 13320 (löner)

D.111   Egentlig lön (undantaget lärlingar)

D.1111   Direkt lön, bonusar och tillägg

Direkt lön, bonusar och tillägg omfattar värdet av kollektiva avgifter, inkomstskatter osv. som betalas av den anställde, även om de i praktiken innehålls av arbetsgivaren och betalas direkt till det sociala trygghetssystemet, skattemyndigheter osv. för den anställdes räkning.

En bonus är en form av belöning som beviljas av arbetsgivaren. När en anställd får en bonus antas den inte användas för att täcka någon särskild utgift. Bonusens värde och utdelningstillfället kan bestämmas av arbetsgivaren, alternativt regleras i arbetsplatsavtal.

Ett tillägg är en kompensation från arbetsgivaren till en anställd avsedd att täcka en ej arbetsrelaterad utgift som den anställde ådragit sig. Tillägg regleras ofta i arbetsplatsavtal och betalas normalt ut tillsammans med lön.

D.11111   Direkt lön, bonusar och tillägg som betalas varje avlöningsperiod

Med direkt lön avses ersättning i form av kontantutbetalningar som betalas regelbundet för varje avlöningsperiod under året. För de flesta anställda betalas lön ut per vecka eller månad. Utbetalningar som görs mer sällan (månadsvis för regelbundna veckoutbetalningar, kvartalsvis, halvårsvis, årsvis) eller vid enstaka tillfällen skall inte räknas med. Betalningar till anställdas sparprogram skall inte tas med, utan ingår i D.1112.

Variabeln gäller särskilt

| — | löner, |
| --- | --- |

—

löner,

| — | direkt lön beräknad på grundval av arbetad tid, produktion eller ackord och som betalas till de anställda för arbetad tid, |
| --- | --- |

—

direkt lön beräknad på grundval av arbetad tid, produktion eller ackord och som betalas till de anställda för arbetad tid,

| — | ersättning och extra tillägg för övertid, nattarbete, söndags- och helgdagsarbete och skiftarbete, |
| --- | --- |

—

ersättning och extra tillägg för övertid, nattarbete, söndags- och helgdagsarbete och skiftarbete,

| — | bonusar och tillägg som betalas regelbundet för varje avlöningsperiod, däribland






  — | tillägg för bullriga, riskfyllda eller svåra arbetsförhållanden, skiftarbete eller ständigt skiftarbete, nattarbete och arbete på sön- och helgdagar, |
| --- | --- | --- |

—

bonusar och tillägg som betalas regelbundet för varje avlöningsperiod, däribland

—

tillägg för bullriga, riskfyllda eller svåra arbetsförhållanden, skiftarbete eller ständigt skiftarbete, nattarbete och arbete på sön- och helgdagar,

| — | individuella resultatbonusar, tillägg för produktion, produktivitet, ansvar, flit, punktlighet, anställningslängd, utbildning och särskild kompetens, regelbundet utbetalda bonusar som beror på tjänstgöringstid, kvalifikationer och särskilda kunskaper. |
| --- | --- |

—

individuella resultatbonusar, tillägg för produktion, produktivitet, ansvar, flit, punktlighet, anställningslängd, utbildning och särskild kompetens, regelbundet utbetalda bonusar som beror på tjänstgöringstid, kvalifikationer och särskilda kunskaper.

Ytterligare exempel på utbetalningar som skall ingå här finns i tillägget till bilaga II.

Variabel D.11111 gäller bruttobelopp, före avdrag för skatter och kollektiva avgifter som betalas av de anställda.

D.11112   Direkt lön, bonusar och tillägg som inte betalas varje avlöningsperiod

Alla utbetalningar till anställda som inte görs regelbundet varje avlöningsperiod (normalt per vecka eller månad). Hit räknas bonusar och tillägg som utbetalas regelbundet (t.ex. varje månad om normal utbetalning sker veckovis eller kvartalsvis, halvårsvis eller årsvis) samt bonusar kopplade till individuella eller kollektiva prestationer. Hit räknas även särskilda utbetalningar till anställda som lämnar företaget, förutsatt att dessa utbetalningar inte är knutna till ett kollektivavtal. Om det inte finns några uppgifter om koppling till kollektivavtal, eller om det är känt att en sådan koppling finns, skall särskilda utbetalningar inte räknas hit utan istället föras till D.1223. Även betalningar till anställdas sparprogram skall föras till D.1112.

Ytterligare exempel på utbetalningar som ingår i D.11112 finns i tillägget till bilaga II.

Även variabel D.11112 gäller bruttobelopp, före avdrag för skatter och kollektiva avgifter som betalas av de anställda.

D.1112   Betalningar till anställdas sparprogram

Avser inbetalningar som gjorts till sparprogram för anställda, t.ex. företags sparprogram.

Referens ENS 1995: punkt 4.03 i

D.1113   Betalningar för ej arbetade dagar

Lön för ledighet som beviljats enligt kollektivavtal, avtal eller på frivillig grund samt för allmänna helgdagar och andra betalda, men ej arbetade dagar. Exempel finns i tillägget till bilaga II.

D.1114   Naturaförmåner

Denna variabel är en skattning av värdet av samtliga varor och tjänster som företaget eller den lokala enheten ställt till de anställdas förfogande. Hit räknas företagsprodukter, bostadsförmåner, bilförmåner, personaloptionsförmåner och system för aktieköp. Om det finns uppgifter om inkomstskatt på löner och naturaförmåner kan dessa användas som uppskattning.

I tillägget till bilaga II finns exempel på löner och naturaförmåner.

Referens ENS 1995: punkterna 4.04, 4.05, 4.06 (kod D.11)

D.11141   Företagsprodukter

Företagsprodukter tillhandahålls utan kostnad för privat bruk eller säljs till personalen till ett pris som är lägre än företagets kostnad för dem. Exempel är mat och dryck (exkl. utgifter för matsalar och måltidskuponger), kol, gas, el, eldningsolja, uppvärmning, skor och kläder (exkl. arbetskläder), persondatorer osv.

Det nettopris som företaget betalar bör redovisas, dvs. kostnaden för produkter som tillhandahålls utan kostnad eller skillnaden mellan kostnaden och det pris till vilket produkten säljs till personalen. Ersättningar eller naturaförmåner som inte utnyttjas måste också redovisas.

D.11142   Bostadsförmåner

Med bostadsförmåner avses företagets utgifter för att hjälpa de anställda med boendet. Här ingår utgifter för bostäder som ägs av företaget (utgifter för underhåll och förvaltning av bostäderna, skatt och försäkring som gäller boendet) och subventionerade lån så att anställda kan bygga eller köpa bostäder (skillnaden mellan marknadsräntan och den subventionerade räntan), bidrag och subventioner som beviljas de anställda för deras boende samt bosättningsbidrag. Flyttbidrag ingår dock inte.

D.11143   Bilförmåner

Bilförmåner eller företagets kostnader för de tjänstebilar som anställda har tillgång till för privat bruk. Denna post bör omfatta den nettodriftskostnad som företaget står för (årskostnaden för leasing och räntebetalningar – avskrivning, försäkring, underhåll och reparationer och parkering). Den bör inte omfatta kapitalkostnaden för att köpa fordonet eller eventuella inkomster från försäljning av fordonet.

Skattningar bör göras utifrån information från företaget, dvs. register över innehav av denna typ av fordon, bedömning av genomsnittskostnaden per fordon samt en skattning av den del som kan tillskrivas den anställdes användning av fordonet för privat bruk.

D.11144   Personaloptionsförmåner och system för aktieköp

Denna valfria variabel gäller alla former av betalningar in natura med koppling till aktierelaterade ersättningar. Till denna kategori hör personaloptionsförmåner, system för aktieköp och andra instrument för eget kapital som kan tänkas bli aktuella i framtiden. En typisk egenskap hos sådana instrument är att de innebär en överföring av instrument för eget kapital från företaget/den lokala enheten till den anställde. De former av ersättning som omfattas av D.11144 är identiska med dem som täcks av rubriken ”Aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument” i ”International Financial Reporting Standard 2,””Aktierelaterade ersättningar”.

System för aktieköp innebär som regel att aktier överförs från arbetsgivaren till den anställde. Överföringen äger rum i nutid (tilldelningstidpunkt) och baseras på ett pris som är lägre än det gällande marknadspriset (”lösenpris”). Kostnaderna för företaget är lika med skillnaden mellan marknadspris och lösenpris gånger antalet aktier.

Personaloptionsförmåner innebär som regel en rätt att köpa aktier i företaget efter en viss definierad tidpunkt i framtiden (intjäningstidpunkten) till ett gynnsamt lösenpris som fastställs redan vid tilldelningstidpunkten. Anställda utnyttjar denna rätt endast om marknadspriset vid eller efter intjäningstidpunkten överstiger lösenpriset. Kostnaderna för företaget är även här lika med skillnaden mellan marknadspris och lösenpris gånger antalet aktier. Inom såväl arbetskraftskostnadsstatistik som redovisning tillskrivs kostnaderna ”intjäningsperioden”, dvs. tiden mellan tilldelningstidpunkt och intjäningstidpunkt, och fördelas över denna. Dessa värden är osäkra under intjäningsperioden och måste därför skattas.

En skattning av variabeln D.11144 för referensåret kan räknas fram med hjälp av riktlinjerna i International Financial Reporting Standard 2, ”Aktierelaterade ersättningar”. Om en sådan skattning inte är tillgänglig kan värden från redovisningsstandarder eller medlemsstatens skattelagstiftning användas, förutsatt att de täcker instrumenten för eget kapital i D.11144 och gäller samma referensperiod som arbetskraftskostnadsundersökningen.

Betalningar för att inrätta en särskild fond för anställdas köp av företagsaktier, även om de inte har direkt tillgång till dessa tillgångar, måste minskas med beloppet för eventuell skattebefrielse. Aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter, t.ex. aktieuppskrivningsrättigheter, hör inte till variabel D.11144 utan till D.11112.

D.11145   Övrigt

Gäller särskilt indirekta förmåner som arbetsgivaren bekostar:

| — | Matsalar och måltidskuponger |
| --- | --- |

—

Matsalar och måltidskuponger

| — | Anläggningar och tjänster för kultur, sport och fritid |
| --- | --- |

—

Anläggningar och tjänster för kultur, sport och fritid

| — | Daghem |
| --- | --- |

—

Daghem

| — | Personalbutiker |
| --- | --- |

—

Personalbutiker

| — | Kostnader för resor mellan hemmet och den normala arbetsplatsen |
| --- | --- |

—

Kostnader för resor mellan hemmet och den normala arbetsplatsen

| — | Betalningar till fackföreningsfonder och kostnader för företagskommittéer |
| --- | --- |

—

Betalningar till fackföreningsfonder och kostnader för företagskommittéer

Hit hör även utgifter som mindre reparationer och regelbundet underhåll av byggnader och installationer för social, kulturell och fritidsrelaterad verksamhet samt anläggningar enligt ovan. Löner som betalas av företaget direkt till personal som arbetar vid sådana anläggningar och med sådana tjänster ingår inte i variabel D.11145.

D.112   Löner till lärlingar

Se D.11.

D.12   Arbetsgivares kollektiva avgifter

Denna variabel är ett belopp som är lika med värdet av de kollektiva avgifter som åvilar arbetsgivare för att säkerställa de anställdas rätt till sociala förmåner. Arbetsgivares kollektiva avgifter kan vara antingen faktiska eller tillräknade.

En fullständig uppdelning av arbetsgivarens kollektiva avgifter per beståndsdel finns i bild 3 i bilaga I.

Referens ENS 1995: punkt 4.08 (kod D.12), SBS: kod 13330 (socialförsäkringskostnader)

D.121   Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (undantaget lärlingar)

Dessa består av betalningar som arbetsgivare gjort till försäkringsgivare (sociala trygghetssystem och privat fonderade system som tjänstepensionssystem). Dessa betalningar täcker lagstadgade, avtalsenliga, kontraktsenliga och frivilliga avgifter avseende försäkring mot sociala risker och behov. Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter bokförs i den period under vilken arbetet utförs.

Exempel finns i tillägget till bilaga II.

Referens ENS 1995: punkterna 4.09 (kod D.121) och 4.12 b

D.1211   Lagstadgade sociala avgifter

Avgifter som arbetsgivaren skall betala till sociala trygghetssystem och som är obligatoriska enligt lag. Beloppet skall redovisas med avdrag för eventuella subventioner. Hit hör följande:

| — | Avgifter till försäkringssystem för ålderspensioner, sjukdoms-, föräldra- och invaliditetsförsäkringar. |
| --- | --- |

—

Avgifter till försäkringssystem för ålderspensioner, sjukdoms-, föräldra- och invaliditetsförsäkringar.

| — | Lagstadgade avgifter till arbetslöshetsförsäkringssystem. |
| --- | --- |

—

Lagstadgade avgifter till arbetslöshetsförsäkringssystem.

| — | Lagstadgade avgifter till försäkringssystem för arbetsolyckor och yrkessjukdomar. |
| --- | --- |

—

Lagstadgade avgifter till försäkringssystem för arbetsolyckor och yrkessjukdomar.

| — | Lagstadgade avgifter till system för familjebidrag. |
| --- | --- |

—

Lagstadgade avgifter till system för familjebidrag.

| — | Övriga lagstadgade avgifter. |
| --- | --- |

—

Övriga lagstadgade avgifter.

D.1212   Kollektivt avtalade, avtalsenliga och frivilliga sociala avgifter som arbetsgivaren betalar

Detta är avgifter som arbetsgivare betalar till sociala trygghetssystem och som är tillägg till de avgifter som är obligatoriska enligt lag. Eventuell skattebefrielse som kan utgå skall beaktas. Hit hör följande:

| — | Tilläggspensionssystem, tjänstepensionssystem (pensionsförsäkringar, självadministrerade fonder, reserver och avsättningar i bokföringen, alla övriga utgifter avsedda att finansiera tilläggspensionssystem). |
| --- | --- |

—

Tilläggspensionssystem, tjänstepensionssystem (pensionsförsäkringar, självadministrerade fonder, reserver och avsättningar i bokföringen, alla övriga utgifter avsedda att finansiera tilläggspensionssystem).

| — | System för tilläggsförsäkringar vid sjukdom. |
| --- | --- |

—

System för tilläggsförsäkringar vid sjukdom.

| — | System för tilläggsförsäkringar vid arbetslöshet. |
| --- | --- |

—

System för tilläggsförsäkringar vid arbetslöshet.

| — | Övriga icke obligatoriska tilläggsförsäkringar för sociala förmåner. |
| --- | --- |

—

Övriga icke obligatoriska tilläggsförsäkringar för sociala förmåner.

D.122   Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (undantaget lärlingar)

Arbetsgivarens tillräknade kollektiva avgifter behövs för att få en fullständig bild av arbetskraftskostnaderna vid den tidpunkt då arbetet utförs. De utgör motparten till icke fonderade sociala förmåner som betalats.

Icke fonderade sociala förmåner betalas av arbetsgivaren direkt till de anställda eller tidigare anställda och andra berättigade personer utan medverkan av något socialt trygghetssystem, försäkringsbolag eller någon självständig pensionsfond och utan att skapa en särskild fond eller reserv för ändamålet. Istället betalas förmånerna från arbetsgivarens egna resurser. Det faktum att vissa sociala förmåner betalas ut direkt av arbetsgivaren och inte från sociala trygghetssystem eller andra försäkringsgivare ändrar inte på något sätt deras egenskap av social förmån. D.122 kan vara särskilt relevant om arbetsgivaren är en icke-marknadsproducent (offentliga sektorn).

Beloppet för D.122 bestäms av arbetsgivarens framtida åtaganden att tillhandahålla sociala förmåner. Den ideala källan för beräkning av D.122 för arbetsgivare som driver icke fonderade sociala trygghetssystem är skattningar som grundas på försäkringsmatematiska överväganden. Om inga sådana finns bör andra skattningsmetoder användas. I vissa länder används t.ex. observerbara icke fonderade betalda sociala förmåner, minus anställdas eventuella egenavgifter, för att skatta D.122.

Till variabel D.122 räknas särskilt arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter för pensioner och hälso- och sjukvård. Hit hör också ett belopp som i värde är lika med de löner som arbetsgivare tillfälligt fortsätter att betala i fall av sjukdom, moderskap, arbetsskada, invaliditet, uppsägning osv., förutsatt att detta belopp kan särskiljas.

Exempel finns i tillägget till bilaga II.

Referens ENS 1995: punkterna 4.10 (kod D.122) och 4.12 c

D.1221   Garanterad lön vid sjukdom

Denna variabel täcker belopp som arbetsgivaren betalar direkt till den anställde vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetsolycka för att kompensera lönebortfall, med avdrag för eventuella ersättningar från sociala trygghetssystem.

D.1222   Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter för pensioner och hälso- och sjukvård

Denna beståndsdel av D.122 täcker tillräknade betalningar till ej fonderade pensions- och hälso- och sjukvårdssystem, särskilt inom offentliga sektorn. I vissa europeiska länder driver arbetsgivare inom offentliga sektorn icke fonderade pensionssystem antingen för samtliga anställda eller för vissa personalgrupper (”tjänstemän”). I sådana fall inrättar arbetsgivaren inte några särskilda reserver eller ackumulerar tillgångar för att betala framtida pensioner. För dessa anställda måste arbetsgivarens tillräknade betalningar till pensions- och hälso- och sjukvårdssystem tas med i beräkningen.

D.1223   Betalningar till anställda som lämnar företaget

Denna beståndsdel utgörs av belopp som faktiskt betalats till avskedade arbetstagare (avgångsvederlag och ersättning i stället för uppsägningstid), om dessa betalningar görs på grund av ett kollektivavtal eller det inte är känt om så är fallet. Betalningar som inte görs på grund av kollektivavtal förs istället till D.11112.

Betalningar som gjorts till anställda som går i pension, t.ex. som del av pensionen, skall inte räknas med i D.1223.

D.1224   Andra tillräknade kollektiva avgifter

Denna post gäller de av arbetsgivarens tillräknade kollektiva avgifter som inte nämns någon annanstans, t.ex. studiebidrag till anställda och deras familjer eller garantiersättning vid kortidspermittering. Det senare definieras som de belopp som arbetsgivaren betalar direkt till den anställde vid korttidspermittering eller förkortad arbetsvecka för att kompensera lönebortfall, med avdrag för eventuella ersättningar till arbetsgivaren från sociala trygghetssystem.

D.123   Arbetsgivares kollektiva avgifter för lärlingar

Denna variabel utgörs av summan av samtliga avgifter som faktiskt betalats och eventuella tillräknade avgifter för lärlingar. Tillräknade kollektiva avgifter för lärlingar, om sådana förekommer, utgörs ofta av små belopp.

Referens ENS 1995: punkterna 4.09 (kod D.121), 4.10 (kod D.122) och 4.12 b

D.2   Arbetsgivares kostnader för personalutbildning

Till denna grupp hör bland annat: utgifter för tjänster och anläggningar för personalutbildning (även för lärlingar, dock inte deras löner), mindre reparationer och underhåll av byggnader och anläggningar (exklusive personalkostnader), utgifter för deltagande i kurser, ersättning till externa lärare, utgifter för läromedel och verktyg som används i utbildning, belopp som företaget betalar till utbildningsorganisationer osv. Subventioner som gäller personalutbildning bör dras av.

Referens ENS 1995: Insatsförbrukning

D.3   Övriga utgifter som betalas av arbetsgivaren

Omfattar främst följande:

| — | Kostnader för personalrekrytering (belopp som betalas till rekryteringsföretag, utgifter för platsannonser i pressen, resekostnader för sökande som kallats till intervjuer, flyttbidrag till nyanställd personal osv.). Omfattar inte löpande administrationskostnader (kontorskostnader, löner för personalen, osv.). |
| --- | --- |

—

Kostnader för personalrekrytering (belopp som betalas till rekryteringsföretag, utgifter för platsannonser i pressen, resekostnader för sökande som kallats till intervjuer, flyttbidrag till nyanställd personal osv.). Omfattar inte löpande administrationskostnader (kontorskostnader, löner för personalen, osv.).

| — | Arbetskläder som arbetsgivaren tillhandahåller. |
| --- | --- |

—

Arbetskläder som arbetsgivaren tillhandahåller.

Exempel finns i tillägget till bilaga II.

Referens ENS 1995: Insatsförbrukning

D.4   Skatter som betalas av arbetsgivaren

Denna variabel omfattar samtliga skatter på lönesumman eller på anställningar. Dessa skatter anses vara arbetskraftskostnader.

Variabel D4 täcker också den straffskatt som arbetsgivare i vissa europeiska länder måste betala om de har för få personer med funktionshinder anställda samt liknande skatter och avgifter.

Referens ENS 1995: punkt 4.23 c (kod D.29)

D.5   Subventioner som arbetsgivaren erhåller

Denna rubrik gäller alla belopp i form av subventioner av allmän karaktär i syfte att ersätta delar av eller hela kostnaden för direkt lön, men som inte syftar till att täcka kostnader för social trygghet eller personalutbildning. Det omfattar inte återbetalningar som betalas till arbetsgivare från sociala trygghetssystem eller tilläggsförsäkringssystem.

Referens ENS 1995: punkt 4.37 a (kod D.39)

---

(1)  Huruvida avsnitt L i Nace Rev.1.1 ingår är valfritt. Detsamma gäller anställda i företag med mindre än 10 anställda. Överföringskoderna för näringsverksamheterna i Nace Rev. 1.1, land eller region enligt gällande NUTS-klassificering samt företagsstorlek fastställs av Eurostat i en handlingsplan.

(2)  Personer som är anställda av personaluthyrningsföretag skall ingå i den näringsgren som företaget som anställt dem tillhör (Nace Rev. 1.1, 74.50) och inte i den näringsgren i vilken det företag som de faktiskt arbetar hos ingår.

(3)  En legoarbetare är en person som arbetar för ett givet företag eller levererar en viss mängd varor eller tjänster till ett givet företag efter överenskommelse eller enligt avtal med företaget, men vars arbetsplats inte finns i företaget (Referens ENS 1995: punkt 11.13 g). Det faktiska antalet arbetade timmar kan uppskattas.

(4)  Genomsnittet kan baseras på antalet anställda per vecka (eller dag) under referensåret om så önskas. Även ett genomsnitt baserat på kvartalssiffror får användas.

(5)  Obetalda arbetstimmar som en del av ”utförda arbetstimmar” måste ofta uppskattas, t.ex. från uppgifter från hushållsundersökningar.

Tillägg till bilaga II

Exempel på klassificering av vissa arbetskraftskostnadsposter

D.11111:   Direkt lön, bonusar och tillägg som betalas varje avlöningsperiod

Betalningar som hör till post D.11111 har följande egenskaper:

| | De är kontantöverföringar från arbetsgivare till arbetstagare. |
| --- | --- |

De är kontantöverföringar från arbetsgivare till arbetstagare.

| | De är inte:






  — | betalningar som görs vid enstaka tillfällen eller mindre ofta än normala löneutbetalningar (dessa räknas till D.11112), |
| --- | --- | --- |

De är inte:

—

betalningar som görs vid enstaka tillfällen eller mindre ofta än normala löneutbetalningar (dessa räknas till D.11112),

| — | betalningar in natura (räknas till D.1114), |
| --- | --- |

—

betalningar in natura (räknas till D.1114),

| — | betalningar till anställdas sparprogram (räknas till D.1112), |
| --- | --- |

—

betalningar till anställdas sparprogram (räknas till D.1112),

| — | betalningar avsedda att täcka en period då den anställde inte arbetat (förs till D.1113 eller D.1221 om det gäller sjukledighet). |
| --- | --- |

—

betalningar avsedda att täcka en period då den anställde inte arbetat (förs till D.1113 eller D.1221 om det gäller sjukledighet).

| | De kan:






  — | vara bonusar som betalas för farligt arbete eller skiftarbete, |
| --- | --- | --- |

De kan:

—

vara bonusar som betalas för farligt arbete eller skiftarbete,

| — | betalas ut vecko- eller månadsvis beroende på den normala löneperioden, |
| --- | --- |

—

betalas ut vecko- eller månadsvis beroende på den normala löneperioden,

| — | baseras på en anställds eller en grupp anställdas prestanda. |
| --- | --- |

—

baseras på en anställds eller en grupp anställdas prestanda.

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.11111

| Kostnad | Beskrivning |
| --- | --- |
| Utlandstillägg/Levnadskostnadstillägg | Betalningar till anställda som arbetar i utlandet som kompensation för skillnader i levnadskostnader |
| Bostadsbidrag | Bidrag till boendekostnader |
| Jourtillägg | Betalning till anställda som måste vara tillgängliga för arbete utanför normal arbetstid |
| Risktillägg | Bonus som betalas till anställda som utsätts för särskilda risker, t.ex. farliga kemikalier, i arbetet |
| Tillägg vid minskad arbetstid | Extrabetalning (ej garanterad) för att helt eller delvis kompensera anställda för minskningar av den normala arbetstiden. (Garanterade betalningar förs till D.1224) |
| Säljkommission | Bonus kopplad till antalet sålda produkter |
| Övertidsersättning | Ersättning för tid som arbetats utöver normal arbetstid |
| Lojalitetsbonus | Betalning för att uppmuntra eller binda befintlig personal att stanna kvar hos arbetsgivaren |
| Resultatlön | Bonusbetalning som beror på antalet produkter den anställde producerat |
| Skiftarbetesersättning | Ersättning för tid som arbetats utanför normal arbetstid, t.ex. nattarbete |

Kostnad

Beskrivning

Utlandstillägg/Levnadskostnadstillägg

Betalningar till anställda som arbetar i utlandet som kompensation för skillnader i levnadskostnader

Bostadsbidrag

Bidrag till boendekostnader

Jourtillägg

Betalning till anställda som måste vara tillgängliga för arbete utanför normal arbetstid

Risktillägg

Bonus som betalas till anställda som utsätts för särskilda risker, t.ex. farliga kemikalier, i arbetet

Tillägg vid minskad arbetstid

Extrabetalning (ej garanterad) för att helt eller delvis kompensera anställda för minskningar av den normala arbetstiden. (Garanterade betalningar förs till D.1224)

Säljkommission

Bonus kopplad till antalet sålda produkter

Övertidsersättning

Ersättning för tid som arbetats utöver normal arbetstid

Lojalitetsbonus

Betalning för att uppmuntra eller binda befintlig personal att stanna kvar hos arbetsgivaren

Resultatlön

Bonusbetalning som beror på antalet produkter den anställde producerat

Skiftarbetesersättning

Ersättning för tid som arbetats utanför normal arbetstid, t.ex. nattarbete

D.11112:   Direkt lön, bonusar och tillägg som inte betalas varje avlöningsperiod

Betalningar som hör till post D.11112 har följande egenskaper:

| | De är kontantöverföringar från arbetsgivare till arbetstagare. |
| --- | --- |

De är kontantöverföringar från arbetsgivare till arbetstagare.

| | De är inte:






  — | betalningar som görs varje utbetalningsperiod (hör eventuellt till D.11111), |
| --- | --- | --- |

De är inte:

—

betalningar som görs varje utbetalningsperiod (hör eventuellt till D.11111),

| — | betalningar in natura (räknas till D.1114), |
| --- | --- |

—

betalningar in natura (räknas till D.1114),

| — | betalningar till anställdas sparprogram (räknas till D.1112), |
| --- | --- |

—

betalningar till anställdas sparprogram (räknas till D.1112),

| — | betalningar avsedda att täcka en period då den anställde inte arbetat (förs till D.1113 eller D.1221 om det gäller sjukledighet). |
| --- | --- |

—

betalningar avsedda att täcka en period då den anställde inte arbetat (förs till D.1113 eller D.1221 om det gäller sjukledighet).

| | De kan:






  — | utgöras av ersättning avsedd att täcka en särskild utgift eller kostnad, |
| --- | --- | --- |

De kan:

—

utgöras av ersättning avsedd att täcka en särskild utgift eller kostnad,

| — | baseras på en anställds eller en grupp anställdas prestanda, |
| --- | --- |

—

baseras på en anställds eller en grupp anställdas prestanda,

| — | vara en obligatorisk betalning som föreskrivs i anställningskontrakt eller kollektivavtal, |
| --- | --- |

—

vara en obligatorisk betalning som föreskrivs i anställningskontrakt eller kollektivavtal,

| — | vara en frivillig ersättning, |
| --- | --- |

—

vara en frivillig ersättning,

| — | betalas antingen vid varierande tidpunkter eller vid en fast tidpunkt under året. |
| --- | --- |

—

betalas antingen vid varierande tidpunkter eller vid en fast tidpunkt under året.

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.11112

| Kostnad | Beskrivning |
| --- | --- |
| Bonus för tjänstgöringstid | Betalas ut en gång när en anställd arbetat ett visst antal år för samma arbetsgivare |
| Pensionsbonus | Betalning när en anställd går i pension, utan koppling till pensionsrättigheter, om betalningarna inte sker på grund av att de föreskrivs i kollektivavtal. (Om det inte är känt huruvida betalningen sker på grund av kollektivavtal skall den föras till D.1223) |
| Fallskärmsavtal | Särskilda utbetalningar till anställda som lämnar företaget, om dessa utbetalningar inte är knutna till ett kollektivavtal. (Om det inte är känt huruvida betalningen sker på grund av kollektivavtal skall den föras till D.1223) |
| Anställningsbonus | Enstaka utbetalning som görs till nyanställd när denne tillträder sin tjänst |
| Retroaktiva betalningar | Retroaktiva utbetalningar av löneökningar |
| Bonus vid företagskoncentration | Enstaka betalning till anställda i samband med företagskoncentration |
| Belöning | Betalning som arbetsgivaren gör till enskild anställd eller grupp av anställda för att belöna exceptionell arbetsinsats |
| Produktivitetsbonus/belöning för att ha uppnått prestandamål | Betalning som görs när en anställd eller grupp anställda nått fördefinierade mål i fråga om försäljning, kundservice eller budget |
| Helgbonus | Bonus som utbetalas till vissa helger, t.ex. jul |
| Vinstdelning och aktieuppskrivningsrättigheter | Kontantutbetalning som beror av företagets vinst. Aktieuppskrivningsrättigheter är en form av vinstdelning där den anställde berättigas till en framtida kontantutbetalning som beror av ökningen i företagets aktiepris, räknat från en fastställd nivå och under en angiven tidsperiod. Aktieuppskrivningsrättigheter skall värderas vid och föras till tidpunkten då kontantutbetalningen görs, oavsett värdet vid tilldelningstidpunkten eller intjäningsperiodens längd |
| Kvartalsbonus | Utbetalas varje kvartal och grundas på arbetsgivarens vinst (betalningsperioden behöver inte vara kvartal) |
| Extra månadslön | Årlig extrautbetalning |
| Årsbonus | Betalas en gång om året och beror på företagets vinst |

Kostnad

Beskrivning

Bonus för tjänstgöringstid

Betalas ut en gång när en anställd arbetat ett visst antal år för samma arbetsgivare

Pensionsbonus

Betalning när en anställd går i pension, utan koppling till pensionsrättigheter, om betalningarna inte sker på grund av att de föreskrivs i kollektivavtal. (Om det inte är känt huruvida betalningen sker på grund av kollektivavtal skall den föras till D.1223)

Fallskärmsavtal

Särskilda utbetalningar till anställda som lämnar företaget, om dessa utbetalningar inte är knutna till ett kollektivavtal. (Om det inte är känt huruvida betalningen sker på grund av kollektivavtal skall den föras till D.1223)

Anställningsbonus

Enstaka utbetalning som görs till nyanställd när denne tillträder sin tjänst

Retroaktiva betalningar

Retroaktiva utbetalningar av löneökningar

Bonus vid företagskoncentration

Enstaka betalning till anställda i samband med företagskoncentration

Belöning

Betalning som arbetsgivaren gör till enskild anställd eller grupp av anställda för att belöna exceptionell arbetsinsats

Produktivitetsbonus/belöning för att ha uppnått prestandamål

Betalning som görs när en anställd eller grupp anställda nått fördefinierade mål i fråga om försäljning, kundservice eller budget

Helgbonus

Bonus som utbetalas till vissa helger, t.ex. jul

Vinstdelning och aktieuppskrivningsrättigheter

Kontantutbetalning som beror av företagets vinst. Aktieuppskrivningsrättigheter är en form av vinstdelning där den anställde berättigas till en framtida kontantutbetalning som beror av ökningen i företagets aktiepris, räknat från en fastställd nivå och under en angiven tidsperiod. Aktieuppskrivningsrättigheter skall värderas vid och föras till tidpunkten då kontantutbetalningen görs, oavsett värdet vid tilldelningstidpunkten eller intjäningsperiodens längd

Kvartalsbonus

Utbetalas varje kvartal och grundas på arbetsgivarens vinst (betalningsperioden behöver inte vara kvartal)

Extra månadslön

Årlig extrautbetalning

Årsbonus

Betalas en gång om året och beror på företagets vinst

D.1113:   Betalningar för ej arbetade dagar

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.1113

| Kostnad | Beskrivning |
| --- | --- |
| Semesterlön | Betalning till anställda för att täcka dagar som inte arbetats på grund av semester eller helgdag. (Betalningar som arbetsgivaren gör för att täcka en anställds frånvaro på grund av sjuk- eller föräldraledighet räknas som arbetsgivarens kollektiva avgifter och förs till D.1221) |
| Särskild ledighet | Betalningar till anställda för att täcka dagar som inte arbetats på grund av särskild ledighet för exempelvis bröllop, familjemedlems död, fackligt arbete, militärtjänstgöring eller jurytjänstgöring. (Betalningar som arbetsgivaren gör för att täcka anställds frånvaro på grund av sjuk- eller föräldraledighet räknas som arbetsgivarens kollektiva avgifter och förs till D.1221) |

Kostnad

Beskrivning

Semesterlön

Betalning till anställda för att täcka dagar som inte arbetats på grund av semester eller helgdag. (Betalningar som arbetsgivaren gör för att täcka en anställds frånvaro på grund av sjuk- eller föräldraledighet räknas som arbetsgivarens kollektiva avgifter och förs till D.1221)

Särskild ledighet

Betalningar till anställda för att täcka dagar som inte arbetats på grund av särskild ledighet för exempelvis bröllop, familjemedlems död, fackligt arbete, militärtjänstgöring eller jurytjänstgöring. (Betalningar som arbetsgivaren gör för att täcka anställds frånvaro på grund av sjuk- eller föräldraledighet räknas som arbetsgivarens kollektiva avgifter och förs till D.1221)

D.1114:   Naturaförmåner och deras beståndsdelar

Exempel: Förmåner som förs till variabel D.1114

| Kostnad | Beskrivning | Ytterligare uppdelning |
| --- | --- | --- |
| Produktrabatter | Arbetsgivaren säljer produkter till nedsatt pris till de anställda. Förmånen är lika med skillnaden mellan marknadspris och det rabatterade priset | D.11141 |
| Gratis eller subventionerad bostad | Arbetsgivaren står helt eller delvis för den anställdes boendekostnader. Förmånen beräknas genom en jämförelse med marknadspriset | D.11142 |
| Bilförmån | Arbetsgivaren står för de löpande kostnaderna för en bil som arbetsgivaren äger men som den anställde har tillgång till såväl i arbetet som för privat bruk. (Förmånen utgörs av det värde som användningen av en privat bil utgör) | D.11143 |
| Gratis eller subventionerad bensin | Arbetsgivaren betalar helt eller delvis arbetstagarens kostnader för bensin som sammanhänger med användningen av en bil som ägs av arbetsgivaren. Förmånen är lika med kontantvärdet | D.11143 |
| System för aktieköp | Aktierelaterade ersättningar in natura där anställda får köpa aktier som del av ett kompensationspaket. Den anställde får köpa aktierna till ett pris under marknadspriset. (Aktieuppskrivningsrättigheter är en aktierelaterad ersättning som regleras kontant och hör därför hemma under D.11112) | D.11144 |
| Personaloptionsförmåner | Aktierelaterade ersättningar in natura där anställda får köpa aktier som del av ett kompensationspaket. Den anställde får rätt att köpa aktier vid en fastställd tidpunkt i framtiden till ett på förhand fastställt pris. (Aktieuppskrivningsrättigheter är en aktierelaterad ersättning som regleras kontant och hör därför hemma under D.11112) | D.11144 |
| Gratis eller subventionerad parkering på arbetet | Arbetsgivaren tillhandahåller parkering för anställda, gratis eller till rabatterat pris. Förmånen är lika med kontantvärdet | D.11145 |
| Gratis eller subventionerad mobiltelefon | Arbetsgivaren tillhandahåller mobiltelefon för tjänstebruk och privat bruk och betalar alla relaterade kostnader. Förmånen är lika med kontantvärdet | D.11145 |
| Gratis eller subventionerade resor till och från arbetet | Arbetsgivaren står helt eller delvis för den anställdes resekostnader. Förmånen är lika med kontantvärdet | D.11145 |
| Gratis eller subventionerade måltider | Arbetsgivaren tillhandahåller måltider för de anställda, gratis eller till rabatterat pris. Förmånen är lika med kontantvärdet | D.11145 |

Kostnad

Beskrivning

Ytterligare uppdelning

Produktrabatter

Arbetsgivaren säljer produkter till nedsatt pris till de anställda. Förmånen är lika med skillnaden mellan marknadspris och det rabatterade priset

D.11141

Gratis eller subventionerad bostad

Arbetsgivaren står helt eller delvis för den anställdes boendekostnader. Förmånen beräknas genom en jämförelse med marknadspriset

D.11142

Bilförmån

Arbetsgivaren står för de löpande kostnaderna för en bil som arbetsgivaren äger men som den anställde har tillgång till såväl i arbetet som för privat bruk. (Förmånen utgörs av det värde som användningen av en privat bil utgör)

D.11143

Gratis eller subventionerad bensin

Arbetsgivaren betalar helt eller delvis arbetstagarens kostnader för bensin som sammanhänger med användningen av en bil som ägs av arbetsgivaren. Förmånen är lika med kontantvärdet

D.11143

System för aktieköp

Aktierelaterade ersättningar in natura där anställda får köpa aktier som del av ett kompensationspaket. Den anställde får köpa aktierna till ett pris under marknadspriset. (Aktieuppskrivningsrättigheter är en aktierelaterad ersättning som regleras kontant och hör därför hemma under D.11112)

D.11144

Personaloptionsförmåner

Aktierelaterade ersättningar in natura där anställda får köpa aktier som del av ett kompensationspaket. Den anställde får rätt att köpa aktier vid en fastställd tidpunkt i framtiden till ett på förhand fastställt pris. (Aktieuppskrivningsrättigheter är en aktierelaterad ersättning som regleras kontant och hör därför hemma under D.11112)

D.11144

Gratis eller subventionerad parkering på arbetet

Arbetsgivaren tillhandahåller parkering för anställda, gratis eller till rabatterat pris. Förmånen är lika med kontantvärdet

D.11145

Gratis eller subventionerad mobiltelefon

Arbetsgivaren tillhandahåller mobiltelefon för tjänstebruk och privat bruk och betalar alla relaterade kostnader. Förmånen är lika med kontantvärdet

D.11145

Gratis eller subventionerade resor till och från arbetet

Arbetsgivaren står helt eller delvis för den anställdes resekostnader. Förmånen är lika med kontantvärdet

D.11145

Gratis eller subventionerade måltider

Arbetsgivaren tillhandahåller måltider för de anställda, gratis eller till rabatterat pris. Förmånen är lika med kontantvärdet

D.11145

D.121:   Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.121

| Kostnad | Beskrivning | Ytterligare uppdelning |
| --- | --- | --- |
| Arbetsgivarens inbetalningar till invaliditetsförsäkringar | Regelbundna fonderade betalningar som arbetsgivaren gör till en försäkring | D.1211 |
| Arbetsgivarens lagstadgade betalningar till pensionsfonder | Arbetsgivaren gör (under anställningstiden) inbetalningar till en pensionsförsäkring via socialförsäkringsfond, försäkringsbolag eller fristående pensionsfond | D.1211 |
| Arbetsgivarens ytterligare pensionsinbetalningar | Arbetsgivaren gör extra inbetalningar till den anställdes pensionsförsäkring | D.1212 |

Kostnad

Beskrivning

Ytterligare uppdelning

Arbetsgivarens inbetalningar till invaliditetsförsäkringar

Regelbundna fonderade betalningar som arbetsgivaren gör till en försäkring

D.1211

Arbetsgivarens lagstadgade betalningar till pensionsfonder

Arbetsgivaren gör (under anställningstiden) inbetalningar till en pensionsförsäkring via socialförsäkringsfond, försäkringsbolag eller fristående pensionsfond

D.1211

Arbetsgivarens ytterligare pensionsinbetalningar

Arbetsgivaren gör extra inbetalningar till den anställdes pensionsförsäkring

D.1212

D.122:   Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.122

| Kostnad | Beskrivning | Ytterligare uppdelning |
| --- | --- | --- |
| Betalningar under föräldraledighet | Arbetsgivaren kompenserar direkt arbetstagaren för inkomstbortfall under föräldraledighet | D.1221 |
| Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter för tjänstemäns pensioner | Arbetsgivaren gör inga betalningar till pensionsförsäkring under anställningstiden. Pensionerna betalas istället ut från arbetsgivarens egna medel | D.1222 |
| Betalningar till förtidspension för deltidsanställda | Ytterligare betalningar som arbetsgivaren gör till förtidspensionsförsäkringar för deltidsanställda | D.1222 |
| Avgångsvederlag som regleras i kollektivavtal | Arbetsgivaren betalar direkt till anställda som lämnar företaget | D.1223 |
| Studiebidrag | Arbetsgivaren står helt eller delvis för kostnaderna för ej arbetsrelaterad utbildning som sker utanför företaget | D.1224 |
| Bidrag vid giftermål eller barns födelse | Betalning som görs till anställd som gift sig eller fått barn | D.1224 |
| Gratis eller subventionerad skolgång för barn | Arbetsgivaren står helt eller delvis för kostnaderna för den anställdes barns skolgång | D.1224 |
| Tillägg vid minskad arbetstid | Extrabetalning (garanterad) för att helt eller delvis kompensera anställda för minskningar av den normala arbetstiden. (Ytterligare betalningar som görs varje utbetalningsperiod hör till D.11111) | D.1224 |

Kostnad

Beskrivning

Ytterligare uppdelning

Betalningar under föräldraledighet

Arbetsgivaren kompenserar direkt arbetstagaren för inkomstbortfall under föräldraledighet

D.1221

Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter för tjänstemäns pensioner

Arbetsgivaren gör inga betalningar till pensionsförsäkring under anställningstiden. Pensionerna betalas istället ut från arbetsgivarens egna medel

D.1222

Betalningar till förtidspension för deltidsanställda

Ytterligare betalningar som arbetsgivaren gör till förtidspensionsförsäkringar för deltidsanställda

D.1222

Avgångsvederlag som regleras i kollektivavtal

Arbetsgivaren betalar direkt till anställda som lämnar företaget

D.1223

Studiebidrag

Arbetsgivaren står helt eller delvis för kostnaderna för ej arbetsrelaterad utbildning som sker utanför företaget

D.1224

Bidrag vid giftermål eller barns födelse

Betalning som görs till anställd som gift sig eller fått barn

D.1224

Gratis eller subventionerad skolgång för barn

Arbetsgivaren står helt eller delvis för kostnaderna för den anställdes barns skolgång

D.1224

Tillägg vid minskad arbetstid

Extrabetalning (garanterad) för att helt eller delvis kompensera anställda för minskningar av den normala arbetstiden. (Ytterligare betalningar som görs varje utbetalningsperiod hör till D.11111)

D.1224

D.2:   Arbetsgivares kostnader för personalutbildning

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.2

| Kostnad | Beskrivning |
| --- | --- |
| Ersättning till externa lärare | Kostnader som hänger samman med personalutbildning, t.ex. i form av interna seminarier (eventuella subventioner hör till D.5 och skall inte räknas med här) |
| Kostnader för utbildningsmaterial | Kostnader som hänger samman med personalutbildning, t.ex. i form av intranätsbaserade kurser som tagits fram av företag specialiserade på detta (eventuella subventioner hör till D.5 och skall inte räknas med här) |

Kostnad

Beskrivning

Ersättning till externa lärare

Kostnader som hänger samman med personalutbildning, t.ex. i form av interna seminarier (eventuella subventioner hör till D.5 och skall inte räknas med här)

Kostnader för utbildningsmaterial

Kostnader som hänger samman med personalutbildning, t.ex. i form av intranätsbaserade kurser som tagits fram av företag specialiserade på detta (eventuella subventioner hör till D.5 och skall inte räknas med här)

D.3:   Övriga utgifter som betalas av arbetsgivaren

Exempel: Betalningar som förs till variabel D.3

| Kostnad | Beskrivning |
| --- | --- |
| Tillägg för arbetskläder | Betalas i yrken där särskilda arbetskläder, ej avsedda för privat bruk, krävs, t.ex. för skydd |
| Utgifter för rekrytering | Kostnader för jobbannonser eller för att anlita rekryteringsföretag |
| Flyttbidrag | Betalas när en anställd måste flytta på grund av arbetet |

Kostnad

Beskrivning

Tillägg för arbetskläder

Betalas i yrken där särskilda arbetskläder, ej avsedda för privat bruk, krävs, t.ex. för skydd

Utgifter för rekrytering

Kostnader för jobbannonser eller för att anlita rekryteringsföretag

Flyttbidrag

Betalas när en anställd måste flytta på grund av arbetet

---

BILAGA III

ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER INKLUSIVE UPPDELNING PER NÄRINGSGREN, FÖRETAGSSTORLEK OCH LAND ELLER REGION

Tre filer skall översändas motsvarande tabell A, B respektive C:

| — | Tabell A innehåller nationella uppgifter (en post per näringsgren på avdelnings- och underavdelningsnivå i Nace Rev. 1.1). |
| --- | --- |

—

Tabell A innehåller nationella uppgifter (en post per näringsgren på avdelnings- och underavdelningsnivå i Nace Rev. 1.1).

| — | Tabell B innehåller nationella uppgifter per företagsstorlek (en post per näringsgren på avdelnings- och underavdelningsnivå i Nace Rev. 1.1) för respektive storleksklass. |
| --- | --- |

—

Tabell B innehåller nationella uppgifter per företagsstorlek (en post per näringsgren på avdelnings- och underavdelningsnivå i Nace Rev. 1.1) för respektive storleksklass.

| — | Tabell C innehåller regionala uppgifter på NUTS 1-nivå (en post per näringsgren på avdelnings- och underavdelningsnivå i Nace Rev. 1.1) för respektive region. |
| --- | --- |

—

Tabell C innehåller regionala uppgifter på NUTS 1-nivå (en post per näringsgren på avdelnings- och underavdelningsnivå i Nace Rev. 1.1) för respektive region.

Tabell C är inte obligatorisk för de länder där NUTS 1 motsvarar nationell nivå. För en underuppsättning av variablerna i bilaga I krävs endast tabell A. Dessa variabler är markerade i bilaga I.

Identifiering av en post

Posterna sorteras efter ett identifikationsmönster som innehåller

| — | undersökningsår, |
| --- | --- |

—

undersökningsår,

| — | tabelltyp |
| --- | --- |

—

tabelltyp

| — | lands- eller regionkod, |
| --- | --- |

—

lands- eller regionkod,

| — | näringsgren, |
| --- | --- |

—

näringsgren,

| — | storleksklass. |
| --- | --- |

—

storleksklass.

Överföringskoderna för

| — | näringsgren enligt Nace Rev. 1.1, |
| --- | --- |

—

näringsgren enligt Nace Rev. 1.1,

| — | företagsstorlek och |
| --- | --- |

—

företagsstorlek och

| — | länder och regioner |
| --- | --- |

—

länder och regioner

fastställs av Eurostat i en handlingsplan.

Markering av konfidentiella uppgifter

De enskilda poster som överförs för tabellerna A, B och C består av uppräknade data, dvs. en skattning av populationerna. När så är nödvändigt kan enskilda poster markeras som konfidentiella. Överträdelse av sekretessen kan uppstå i tabellerna A, B eller C, om antalet företag eller lokala enheter i populationen är mycket litet för en enskild post som gäller en viss näringsgren, storleksklass eller region. Riskerna är större när enskilda poster gäller en eller två större enheter. Likaså kan risken för överträdelse av sekretessen vara större för tabellerna B och C på grund av den ytterligare uppdelningen per storleksklass och region. Två koder används för att identifiera konfidentiella poster:

| | ”1” om uppgifterna för en enskild post i tabell A, B eller C är konfidentiella (1); |
| --- | --- |

”1” om uppgifterna för en enskild post i tabell A, B eller C är konfidentiella (1);

| | ” ”: om uppgifterna inte är konfidentiella används ett blanksteg ” ” (ej nolla eller tankstreck ”–”). |
| --- | --- |

” ”: om uppgifterna inte är konfidentiella används ett blanksteg ” ” (ej nolla eller tankstreck ”–”).

Variabler

De variabler som begärs definieras i bilaga I. Siffror skall anges utan blanksteg, punkt eller kommatecken. Exempelvis är 13967 korrekt, medan 13 967, 13.967 och 13,967 inte är det.

Variabler som saknas (eller är noll) skall kodas enligt följande:

| | ”NA” om variabeln inte är tillgänglig (även om den definitivt finns och är större än noll). |
| --- | --- |

”NA” om variabeln inte är tillgänglig (även om den definitivt finns och är större än noll).

| | ”OPT” om variabeln är valfri och inte anges. |
| --- | --- |

”OPT” om variabeln är valfri och inte anges.

| | ”0” för nollvärden eller de variabler som inte förekommer i landet i fråga. |
| --- | --- |

”0” för nollvärden eller de variabler som inte förekommer i landet i fråga.

Variablerna för antal anställda, arbetstid och antal statistiska enheter skall anges i absoluta tal, dvs. med fullständiga tal (ej decimaler, tiotal, tusental, miljoner etc.).

Variablerna för utgifter skall anges i landets nationella valuta. För euroländerna skall uppgifterna anges i euro. De enheter som används i respektive land bör vara identiska för samtliga variabler och anges i absoluta tal, dvs. ej med decimaler, tiotal, tusental, miljoner etc.

Översändning

Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) översända de uppgifter och metadata som föreskrivs i denna förordning i elektroniskt format, i överensstämmelse med en utbytesstandard som föreslås av Eurostat. Eurostat skall göra detaljerad dokumentation tillgänglig när det gäller godkända standarder och skall tillhandahålla riktlinjer för hur dessa standarder skall genomföras i enlighet med kraven i denna förordning.

---

(1)  Om en enskild post markeras som konfidentiell vidtar Eurostat lämpliga åtgärder för att säkerställa sekretessen när uppgifter översänds för tabellerna A, B och C.

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1738/2005

av den 21 oktober 2005

om ändring av förordning (EG) nr 1916/2000 avseende definition och rapportering av information om lönernas struktur och fördelning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 av den 9 mars 1999 om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader (1), särskilt artikel 11 ii och 11 iii i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1916/2000 av den 8 september 2000 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader avseende definition och överföring av information om lönernas struktur och fördelning (2) fastställs i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 530/1999 tillämpningsåtgärder för definitionen och uppdelningen av uppgifterna samt om lämpligt tekniskt format för rapporteringen av resultaten. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1916/2000 av den 8 september 2000 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader avseende definition och överföring av information om lönernas struktur och fördelning (2) fastställs i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 530/1999 tillämpningsåtgärder för definitionen och uppdelningen av uppgifterna samt om lämpligt tekniskt format för rapporteringen av resultaten.

| (2) | Undersökningen om inkomststrukturer för referensåret 2002 var den första undersökningen som grundades på förordning (EG) nr 1916/2000. Erfarenheterna av denna undersökning har visat att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1916/2000 måste ändras, dels för att bringa dem i linje med motsvarande bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 1726/1999 av den 27 juli 1999 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över arbetskraftskostnader i fråga om definitioner och rapportering (3), dels för att stärka sambanden mellan uppgifterna från de olika undersökningar om inkomster och arbetskraftskostnader som utförs vartannat år. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen om inkomststrukturer för referensåret 2002 var den första undersökningen som grundades på förordning (EG) nr 1916/2000. Erfarenheterna av denna undersökning har visat att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1916/2000 måste ändras, dels för att bringa dem i linje med motsvarande bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 1726/1999 av den 27 juli 1999 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 530/1999 om strukturstatistik över arbetskraftskostnader i fråga om definitioner och rapportering (3), dels för att stärka sambanden mellan uppgifterna från de olika undersökningar om inkomster och arbetskraftskostnader som utförs vartannat år.

| (3) | Förordning (EG) nr 1916/2000 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1916/2000 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna till förordning (EG) nr 1916/2000 skall ersättas med texten i bilagorna till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 63, 12.3.1999, s. 6. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 229, 9.9.2000, s. 3.

2

(3)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 28.

3

---

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER VARIABLER

1.   Information om den lokala enhet till vilken de anställda som ingår i urvalet är knutna

1.1   Den lokala enhetens geografiska läge (Nuts-1)

1.2   Storlek på det företag som den lokala enheten tillhör

1.3   Den lokala enhetens huvudsakliga näringsverksamhet (Nace Rev. 1.1)

1.4   Ekonomisk och finansiell kontroll

1.5   Kollektivavtal

1.6   Totalt antal anställda inom den lokala enheten under referensmånaden (valfri)

1.7   Den lokala enhetens anknytning till en företagsgrupp (valfri)

2.   Information om varje anställd som ingår i urvalet för referensmånaden

2.1   Kön

2.2   Ålder

2.3   Yrke (ISCO-88 (COM))

2.4   Chefsbefattning eller arbetsledande ställning (valfri)

2.5   Högsta nivå på avslutad utbildning (Isced 97)

2.6   Tjänstgöringstid inom företaget

2.7   Avtalsenlig arbetstid (heltid eller deltid)

2.7.1   Andel av heltidsanställds ordinarie arbetstid

2.8   Typ av anställningsavtal

2.9   Medborgarskap (valfri)

3.   Information om anställningsperioder för varje anställd som ingår i urvalet

3.1   Antal veckor under referensåret som bruttoårslönen avser

3.2   Antal avlönade timmar under referensmånaden

3.2.1   Antal avlönade övertidstimmar under referensmånaden

3.3   Antal semesterdagar under året

3.4   Andra avlönade frånvarodagar per år (valfri)

4.   Information om lönerna för varje anställd som ingår i urvalet (se även punkten nedan)

4.1   Bruttoårslön under referensåret

4.1.1   Årsbonusar och årstillägg som inte betalas ut under varje löneperiod

4.1.2   Årliga naturaförmåner (valfri)

4.2   Bruttolön under referensmånaden

4.2.1   Övertidsersättning

4.2.2   Särskild ersättning för skiftarbete

4.2.3   Lagstadgade sociala avgifter och skatter som arbetsgivaren erlägger för den anställde (valfri)

4.2.3.1   Lagstadgade sociala avgifter (valfri)

4.2.3.2   Skatter (valfri)

4.3   Genomsnittlig bruttotimlön under referensmånaden

5.   Uppräkningsfaktorer

5.1   Uppräkningsfaktor för den lokala enheten

5.2   Uppräkningsfaktor för de anställda

Medlemsstaterna kan om de vill registrera mer ingående uppgifter om variablerna inom kategori 2.8. De kan också registrera uppgifter om följande delfaktorer inom variabel 3.4: Antal sjukfrånvarodagar under året och Antal fortbildningsdagar per år (överförs till Eurostat endast på begäran).

Lönevariabler i undersökningen om inkomststrukturer

Image

---

BILAGA II

DEFINITION AV VARIABLERNA

1.   Information om den lokala enhet till vilken de anställda som ingår i urvalet är knutna

Sammanställningen av lönestrukturstatistik skall baseras på de lokala enheterna och företagen såsom dessa definieras i rådets förordning (EEG) nr 696/93 (1) och skall omfatta information om anställda i företag med tio eller fler anställda klassificerade efter storlek och huvudsaklig verksamhet. Det är inte obligatoriskt att lämna information om anställda i företag med färre än tio anställda. Statistiken skall omfatta alla typer av verksamhet som definieras i avdelningarna C–K och M–O i Statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”Nace Rev. 1.1”) i företag med minst 10 anställda (2).

1.1   Den statistiska enhetens geografiska läge (Nuts-1)

Regionen där den lokala enheten är belägen skall anges enligt nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts, nivå 1).

Inrapporteringskoderna för de olika Nuts-kategorierna kommer att meddelas i ett genomförandedokument som distribueras av Eurostat.

1.2   Storlek på det företag som den lokala enheten tillhör

Storleken på företaget mäts i antalet anställda och skall anges som en av följande kategorier: 1–9, 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000 eller fler anställda. Det är inte obligatoriskt att lämna uppgifter om storleksklassen 1–9.

Inrapporteringskoderna för de storleksklasser som anges ovan kommer att meddelas i ett genomförandedokument som distribueras av Eurostat.

1.3   Den lokala enhetens huvudsakliga näringsverksamhet (Nace Rev. 1.1)

Den lokala enhetens huvudsakliga näringsverksamhet skall kodas enligt Nace Rev. 1.1 på tvåsiffrig nivå (huvudgruppsnivå).

Inrapporteringskoderna för de olika Nace-kategorierna kommer att meddelas i ett genomförandedokument som distribueras av Eurostat.

1.4   Ekonomisk och finansiell kontroll i företaget

Denna variabel skiljer endast mellan kategorierna ”offentlig kontroll” och ”privat kontroll”. Den första kategorin avser företag över vilka de offentliga myndigheterna, genom ägande av eller finansiellt deltagande i företaget eller genom de regler som gäller för företagets verksamhet, direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande inflytande. Ett dominerande inflytande (eller kontroll) från de offentliga myndigheternas sida skall anses föreligga när de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt

| — | äger majoriteten av företagets tecknade egenkapital (> 50 %), eller |
| --- | --- |

—

äger majoriteten av företagets tecknade egenkapital (> 50 %), eller

| — | kontrollerar majoriteten av röstetalet för bolagets samtliga aktier, eller har rätt att utse fler än hälften av medlemmarna i företagets administrativa eller verkställande ledning eller i dess styrelse. |
| --- | --- |

—

kontrollerar majoriteten av röstetalet för bolagets samtliga aktier, eller har rätt att utse fler än hälften av medlemmarna i företagets administrativa eller verkställande ledning eller i dess styrelse.

Den andra kategorin definieras på motsvarande sätt. Ett jämställt offentligt och privat ägande (50/50 ”delad kontroll”) är mycket ovanligt i praktiken. Sådana fall kommer därför inte att kodas separat och bör, när de förekommer, anses stå under ”privat kontroll”.

Inrapporteringskoderna för de två kategorierna inom variabel 1.4 kommer att meddelas i ett genomförandedokument som distribueras av Eurostat.

1.5   Kollektivavtal

Kollektivavtal som omfattar majoriteten av de anställda i den statistiska enheten kan ingå i en av de kategorier som förtecknas nedan. Om det inte finns något kollektivavtal bör detta uppges. Kategorierna är följande:

| — | Ett avtal på nationell nivå, eller mellan olika fackföreningar, som omfattar anställda inom mer än en näringsgren, och som normalt undertecknas av ett eller flera fackförbund och av en eller flera arbetsgivarorganisationer. |
| --- | --- |

—

Ett avtal på nationell nivå, eller mellan olika fackföreningar, som omfattar anställda inom mer än en näringsgren, och som normalt undertecknas av ett eller flera fackförbund och av en eller flera arbetsgivarorganisationer.

| — | Ett branschknutet avtal, där anställningsvillkoren för alla eller de flesta anställda inom en viss bransch eller näringsgren fastställs. |
| --- | --- |

—

Ett branschknutet avtal, där anställningsvillkoren för alla eller de flesta anställda inom en viss bransch eller näringsgren fastställs.

| — | Ett branschknutet avtal i en viss region. |
| --- | --- |

—

Ett branschknutet avtal i en viss region.

| — | Ett avtal knutet till ett visst företag eller en viss arbetsgivare, där avtalsvillkoren fastställs endast för anställda med samma arbetsgivare (oavsett företagets storlek). Sådana avtal kan även vara utformade så att de endast omfattar vissa grupper av anställda eller vissa lokala enheter inom företaget. |
| --- | --- |

—

Ett avtal knutet till ett visst företag eller en viss arbetsgivare, där avtalsvillkoren fastställs endast för anställda med samma arbetsgivare (oavsett företagets storlek). Sådana avtal kan även vara utformade så att de endast omfattar vissa grupper av anställda eller vissa lokala enheter inom företaget.

| — | Ett avtal som endast gäller för de anställda i den lokala enheten. |
| --- | --- |

—

Ett avtal som endast gäller för de anställda i den lokala enheten.

| — | En annan typ av avtal utöver de ovan nämnda. |
| --- | --- |

—

En annan typ av avtal utöver de ovan nämnda.

| — | Inget kollektivavtal finns. |
| --- | --- |

—

Inget kollektivavtal finns.

En eller flera av kategorierna ovan måste väljas (svaret ”ja”) om mer än 50 % av de anställda inom den lokala enheten omfattas.

I stället för att man direkt frågar efter typen av kollektivavtal kan man be enheten uppge vilka kollektiva regler som tillämpas och sedan avgöra vilken typ av kollektivavtal det rör sig om med ledning av svaren.

Inrapporteringskoderna för kategorierna inom variabel 1.5 kommer att meddelas i ett genomförandedokument som distribueras av Eurostat.

1.6   Antal anställda inom den lokala enheten (valfri)

Denna variabel utgörs av det totala antalet anställda under referensmånaden (t.ex. den 1 eller 31 oktober) och omfattar alla anställda, även lärlingar, avlönade praktikanter och studerande.

1.7   Den lokala enhetens anknytning till en företagsgrupp (valfri)

Detta är en binär variabel (”ja”/”nej”) och anger huruvida en lokal enhet ingår i en företagsgrupp. Inrapporteringskoderna för de två kategorierna fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

Företagsgruppen är en statistisk enhet som definieras i förordning (EEG) nr 696/93. Företagsgruppen skall bedömas på global nivå. I de flesta fall ingår den lokala enheten i ett företag som inte kontrolleras av någon nationell eller utländsk grupp. Om en lokal enhet tillhör en företagsgrupp är detta vanligen känt. En riktlinje för uppgiftslämnare kan vara huruvida det berörda företagets räkenskaper ingår i koncernredovisningen eller inte.

2.   Information om varje anställd som ingår i urvalet för referensmånaden

Med anställda avses alla personer, oberoende av deras nationalitet eller hur länge de arbetat i landet, som har ett direkt anställningsavtal (formellt eller informellt) med företaget eller den lokala enheten och som får ersättning för sitt arbete, oberoende av det utförda arbetets art, arbetstiden (hel- eller deltid) och anställningsavtalets löptid (tidsbegränsat eller inte). Ersättningen till de anställda kan bestå av timlön och månadslön inklusive eventuell bonus, ersättning för ackord- eller skiftarbete, tillägg, arvoden, drickspengar och gratifikationer, provision och naturaförmåner. Endast anställda som faktiskt fått någon form av ersättning under referensmånaden skall ingå i urvalet. Anställda som inte fått någon ersättning under referensmånaden bör inte omfattas.

Definitionen av anställda täcker arbetare och tjänstemän samt chefer i företag med minst tio anställda inom den privata och offentliga sektorn och inom näringsgrenar som uppgetts tillhöra avdelningarna C–K och M–O i Nace Rev.1.1 (3).

I följande förteckning ges exempel på de kategorier av anställda som skall ingå:

| — | Försäljare, förutsatt att de hör till personalen och får någon annan form av ersättning utöver eventuell provision. |
| --- | --- |

—

Försäljare, förutsatt att de hör till personalen och får någon annan form av ersättning utöver eventuell provision.

| — | Avlönade arbetande ägare. |
| --- | --- |

—

Avlönade arbetande ägare.

| — | Lärlingar. |
| --- | --- |

—

Lärlingar.

| — | Studerande och praktikanter (t.ex. praktikanter på advokatkontor, sjuksköterskeelever, forskningsassistenter eller lärarpraktikanter, allmäntjänstgörande läkare) som formellt har bundit sig att mot ersättning delta i enhetens produktionsprocess. |
| --- | --- |

—

Studerande och praktikanter (t.ex. praktikanter på advokatkontor, sjuksköterskeelever, forskningsassistenter eller lärarpraktikanter, allmäntjänstgörande läkare) som formellt har bundit sig att mot ersättning delta i enhetens produktionsprocess.

| — | Provisorisk eller tillfällig personal (t.ex. sekreterare) som är rekryterade, anställda och avlönade av personaluthyrningsföretag för att arbeta i andra företag, ofta under kortare perioder (4). |
| --- | --- |

—

Provisorisk eller tillfällig personal (t.ex. sekreterare) som är rekryterade, anställda och avlönade av personaluthyrningsföretag för att arbeta i andra företag, ofta under kortare perioder (4).

| — | Säsongarbetare och extraarbetare, om de har ett formellt eller informellt avtal med företaget eller den lokala enheten och bestämda arbetstider. |
| --- | --- |

—

Säsongarbetare och extraarbetare, om de har ett formellt eller informellt avtal med företaget eller den lokala enheten och bestämda arbetstider.

| — | Anställda för vilka man haft arbetskraftskostnader under referensperioden men som tillfälligt inte arbetat på grund av sjukdom eller skada, semester, strejk eller lockout, utbildningsledighet, moderskaps- eller föräldraledighet, nedskuren ekonomisk verksamhet, tillfälligt avbrott i arbetet på grund av dåligt väder, mekaniska problem, brist på material, bränsle eller el, eller annan tillfällig frånvaro med eller utan giltigt förhinder. |
| --- | --- |

—

Anställda för vilka man haft arbetskraftskostnader under referensperioden men som tillfälligt inte arbetat på grund av sjukdom eller skada, semester, strejk eller lockout, utbildningsledighet, moderskaps- eller föräldraledighet, nedskuren ekonomisk verksamhet, tillfälligt avbrott i arbetet på grund av dåligt väder, mekaniska problem, brist på material, bränsle eller el, eller annan tillfällig frånvaro med eller utan giltigt förhinder.

| — | Personer som arbetar utomlands om de fortsättningsvis får ersättning från den rapporterande enheten. |
| --- | --- |

—

Personer som arbetar utomlands om de fortsättningsvis får ersättning från den rapporterande enheten.

| — | Hemarbetare (5) och distansarbetare, om det uttryckligen finns ett avtal om att sådana arbetstagare skall få ersättning på basis av det arbete som utförs, dvs. den arbetsmängd med vilken en arbetstagare bidrar till en produktionsprocess. |
| --- | --- |

—

Hemarbetare (5) och distansarbetare, om det uttryckligen finns ett avtal om att sådana arbetstagare skall få ersättning på basis av det arbete som utförs, dvs. den arbetsmängd med vilken en arbetstagare bidrar till en produktionsprocess.

Följande kategorier skall inte omfattas:

| — | Försäljare och andra personer vars enda ersättning utgörs av arvoden eller provision, som inte hör till personalen eller som är egenföretagare. |
| --- | --- |

—

Försäljare och andra personer vars enda ersättning utgörs av arvoden eller provision, som inte hör till personalen eller som är egenföretagare.

| — | Ägare, direktörer eller chefer vars ersättning helt och hållet utgörs av andel i vinst. |
| --- | --- |

—

Ägare, direktörer eller chefer vars ersättning helt och hållet utgörs av andel i vinst.

| — | Medhjälpande familjemedlemmar som inte får lön (se definitionen ovan) från företaget eller den lokala enheten. |
| --- | --- |

—

Medhjälpande familjemedlemmar som inte får lön (se definitionen ovan) från företaget eller den lokala enheten.

| — | Egenföretagare. |
| --- | --- |

—

Egenföretagare.

| — | Personer som utan ersättning utför frivilligarbete (t.ex. personer som arbetar för ideella organisationer som välgörenhetsorganisationer). |
| --- | --- |

—

Personer som utan ersättning utför frivilligarbete (t.ex. personer som arbetar för ideella organisationer som välgörenhetsorganisationer).

2.1   Kön

Inrapporteringskoderna för de två kategorierna fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

2.2   Ålder

Endast födelseåret skall anges. Åldern beräknas som skillnaden mellan undersökningens referensår och födelseåret.

2.3   Yrke under referensmånaden (ISCO-88 (COM))

Yrket skall klassificeras enligt 1998 års version av den internationella standarden för yrkesklassificering (ISCO-88 (COM)) på tvåsiffrig nivå och, om möjligt, på tresiffrig nivå. För att fastställa yrket behövs vanligen uppgifter om den anställdes befattning och en beskrivning av de viktigaste arbetsuppgifterna.

Praktikanter eller studerande med ett anställningsavtal och lärlingar skall anses tillhöra den yrkeskategori som lärlings- respektive praktikavtalet avser. Förmän skall också anses tillhöra det yrke inom vilket de har en arbetsledande ställning.

Inrapporteringskoderna för kategorierna inom variabel 2.3 fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

2.4   Chefsbefattning eller arbetsledande ställning (valfri)

Denna binära variabel (kategorierna ”ja”/”nej”) anger huruvida en anställd har någon form av chefsbefattning eller har en arbetsledande ställning. En chefsbefattning betyder inte nödvändigtvis att man har en arbetsledande ställning eftersom vissa chefer inte är arbetsledare för andra anställda. Vidare hör anställda som har en arbetsledande ställning inte uteslutande till huvudgrupp 1 i ISCO-88 (COM) (ledningsarbete). Många anställda som kodats i grupp 2 (arbete som kräver teoretisk specialistkompetens) och grupp 3 (arbete som kräver kortare högskoleutbildning) kan ha arbetsledande uppgifter. Personer i arbetsledande ställning kan finnas i vilken som helst av grupperna inom ISCO-88 (COM), även bland arbetare.

Personer med chefsbefattning har till uppgift att fastställa, planera, genomföra, styra eller ge råd om företagets eller organisationens policy och verksamhet. Ofta ingår arbetsledande uppgifter.

En person anses ha en arbetsledande ställning om han eller hon är arbetsledare för minst en person (andra än lärlingar). Oftast beskrivs dessa personers befattning som ”förman” eller ”lagbas” tillsammans med yrkesbeteckningen.

Inrapporteringskoderna för de två kategorierna fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

2.5   Högsta nivå på avslutad utbildning (Isced 97)

Denna variabel avser den grundläggande, yrkesinriktade eller högre utbildning som den anställde har genomgått enligt Isced 97 (International Standard Classification of Education). Uttrycket ”avslutad utbildning” innebär att utbildningsbevis eller diplom erhållits, förutsatt att sådana delas ut. Om utbildningsbevis eller diplom inte delas ut, innebär ”avslutad utbildning” att personen deltagit i hela utbildningen.

Följande Isced 97-nivåer bör urskiljas:

| | Isced 0 och 1 (kod 01): Förskola och låg- och mellanstadium eller första stadiet av grundskolan
  Utbildningen på denna nivå är normalt utformad på tema- eller projektbasis för att ge barn goda grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och räkning samt grundläggande kunskaper i andra ämnen som t.ex. historia, geografi, naturvetenskap, samhällsvetenskap, bild och musik. Denna utbildningsnivå omfattar normalt sex år på heltid. |
| --- | --- |

Isced 0 och 1 (kod 01): Förskola och låg- och mellanstadium eller första stadiet av grundskolan

Utbildningen på denna nivå är normalt utformad på tema- eller projektbasis för att ge barn goda grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och räkning samt grundläggande kunskaper i andra ämnen som t.ex. historia, geografi, naturvetenskap, samhällsvetenskap, bild och musik. Denna utbildningsnivå omfattar normalt sex år på heltid.

| | Isced 2 (kod 02): Högstadium eller andra stadiet av grundskolan
  Utbildningen på denna nivå är normalt mer ämnesorienterad och man använder sig vanligen av mer specialiserade lärare och av ett större antal lärare som var och en undervisar i sina speciella ämnesområden. På denna nivå tillämpas de grundläggande färdigheterna. |
| --- | --- |

Isced 2 (kod 02): Högstadium eller andra stadiet av grundskolan

Utbildningen på denna nivå är normalt mer ämnesorienterad och man använder sig vanligen av mer specialiserade lärare och av ett större antal lärare som var och en undervisar i sina speciella ämnesområden. På denna nivå tillämpas de grundläggande färdigheterna.

| | Isced 3 och 4 (kod 03): Gymnasium och eftergymnasial utbildning utom högre utbildning
  Utbildning på gymnasienivå (Isced 3) kräver normalt att någon form av heltidsstudier under ca nio år (räknat från Isced-nivå 1) avslutats eller en kombination av utbildning och praktik eller teknisk erfarenhet.
  Eftergymnasial utbildning utom högre utbildning (Isced 4) omfattar utbildningsprogram som ur internationell synpunkt ligger på gränsen mellan gymnasial och eftergymnasial utbildning, även om de ur nationell synpunkt klart skulle anses vara antingen gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning. Innehållsmässigt kan dessa program inte anses motsvara högre utbildning. Oftast ligger de på ungefär samma nivå som programmen inom Isced 3 men avser att fördjupa kunskaperna hos personer som redan avslutat utbildning motsvarande Isced 3. Typexempel är sådana utbildningsprogram som tagits fram för att förbereda eleverna inför studier på Isced-nivå 5 eftersom eleverna, trots att de avslutat utbildning på Isced-nivå 3, inte har fått behörighet till nivå 5. Det kan alltså vara högskoleförberedande utbildning eller korta yrkesinriktade utbildningsprogram. Utbildningsprogram inom alternativa utbildningsvägar kan också ingå. |
| --- | --- |

Isced 3 och 4 (kod 03): Gymnasium och eftergymnasial utbildning utom högre utbildning

Utbildning på gymnasienivå (Isced 3) kräver normalt att någon form av heltidsstudier under ca nio år (räknat från Isced-nivå 1) avslutats eller en kombination av utbildning och praktik eller teknisk erfarenhet.

Eftergymnasial utbildning utom högre utbildning (Isced 4) omfattar utbildningsprogram som ur internationell synpunkt ligger på gränsen mellan gymnasial och eftergymnasial utbildning, även om de ur nationell synpunkt klart skulle anses vara antingen gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning. Innehållsmässigt kan dessa program inte anses motsvara högre utbildning. Oftast ligger de på ungefär samma nivå som programmen inom Isced 3 men avser att fördjupa kunskaperna hos personer som redan avslutat utbildning motsvarande Isced 3. Typexempel är sådana utbildningsprogram som tagits fram för att förbereda eleverna inför studier på Isced-nivå 5 eftersom eleverna, trots att de avslutat utbildning på Isced-nivå 3, inte har fått behörighet till nivå 5. Det kan alltså vara högskoleförberedande utbildning eller korta yrkesinriktade utbildningsprogram. Utbildningsprogram inom alternativa utbildningsvägar kan också ingå.

| | Isced 5B (kod 04): | Första stadiet av högre utbildning (grundexamen vid högskola eller en liknande examen) – Teknisk |
| --- | --- | --- |

Isced 5B (kod 04):

Första stadiet av högre utbildning (grundexamen vid högskola eller en liknande examen) – Teknisk

I motsats till 5A är dessa utbildningsprogram orienterade mot praktik/arbetsliv och främst avsedda för deltagare som vill tillägna sig de kunskaper som behövs för anställning inom ett visst yrke/en viss bransch eller en viss grupp av branscher. Efter avslutad utbildning har deltagarna normalt en kvalifikation som efterfrågas på arbetsmarknaden.

| | Isced 5A (kod 05): | Första stadiet av högre utbildning (grundexamen vid högskola eller en liknande examen) – Allmän |
| --- | --- | --- |

Isced 5A (kod 05):

Första stadiet av högre utbildning (grundexamen vid högskola eller en liknande examen) – Allmän

Denna nivå består av högre utbildning vars innehållsmässiga nivå är mer avancerad än innehållet på Isced-nivåerna 3 och 4. För att få delta i dessa program krävs normalt att utbildning på Isced-nivå 3 avslutats framgångsrikt eller att en liknande kvalifikation på Isced-nivå 4 uppnåtts. Programmen leder inte till licenciat- eller doktorsexamen. Programmen skall pågå under minst två år. 5A-programmen är främst teoretiska och skall ge deltagaren tillräckliga kvalifikationer för att kunna delta i avancerade forskningsprojekt och yrken med höga kompetenskrav.

| | Isced 6 (kod 06): | Andra stadiet av högre utbildning (program som leder till en licenciat- eller doktorsexamen) |
| --- | --- | --- |

Isced 6 (kod 06):

Andra stadiet av högre utbildning (program som leder till en licenciat- eller doktorsexamen)

Denna nivå omfattar högre utbildningsprogram som leder fram till en licenciat- eller doktorsexamen. Programmen är därför inriktade på avancerade studier och forskning och inte enbart baserade på kurser. Normalt krävs att en uppsats eller doktorsavhandling skrivs. Denna skall vara baserad på egen forskning och innehålla nya rön samt vara av sådan kvalitet att den kan publiceras.

Inrapporteringskoderna för kategorierna inom variabel 2.5 fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

2.6   Tjänstgöringstid inom företaget

Den totala tjänstgöringstiden inom företaget under referensmånaden bör baseras på antalet fullgjorda tjänsteår. Vilken tidpunkt som helst under referensmånaden kan vara referensdatum (t.ex. den 1 eller 31 oktober). Den totala tjänstgöringstiden avser den period som förflutit sedan den anställde började på företaget, även inom en annan lokal enhet. Tjänstledighet skall inte dras av. Vid sammanslagning av företag eller ägarbyte skall tjänstgöringstiden redovisas på samma sätt som den räknas av företaget.

Kategorierna för variabel 2.6 och inrapporteringskoderna för kategorierna kommer att meddelas i ett genomförandedokument som distribueras av Eurostat.

2.7   Avtalsenlig arbetstid (heltid eller deltid)

Med heltidsanställda avses, även om deras avtal löper över mindre än ett år, anställda vars ordinarie arbetstid är densamma som den som stadgas i kollektivavtal eller överensstämmer med vad som anses vara normal arbetstid i den lokala enheten. Med deltidsanställda avses personer som arbetar färre timmar än den ordinarie arbetstiden för heltidsanställda.

Inrapporteringskoderna för de två kategorierna inom variabel 2.7 fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

2.7.1   Andel av heltidsanställds ordinarie arbetstid

För heltidsanställda är andelen alltid 100 %. För deltidsanställda bör antalet avtalsenliga arbetstimmar uttryckas som procentandel av en heltidsanställds ordinarie antal arbetstimmar i den lokala enheten (i en tjänst som motsvarar den deltidsanställdes).

2.8   Typ av anställningsavtal

Följande information om typen av anställningsavtal skall lämnas:

| — | Tillsvidareanställning. |
| --- | --- |

—

Tillsvidareanställning.

| — | Tillfällig anställning/visstidsanställning (med undantag för lärlingar, praktikanter eller avlönade studerande). |
| --- | --- |

—

Tillfällig anställning/visstidsanställning (med undantag för lärlingar, praktikanter eller avlönade studerande).

| — | Lärlingsavtal. |
| --- | --- |

—

Lärlingsavtal.

Vid ett avtal om tillsvidareanställning har arbetstagaren och arbetsgivaren inte kommit överens om avtalets giltighetstid.

Ett anställningsavtal anses vara tillfälligt eller gälla viss tid om arbetstagaren och arbetsgivaren har kommit överens om att avtalstiden skall bestämmas av vissa villkor som t.ex. att arbetet skall vara klart inom en viss tidsram, att en viss uppgift skall vara utförd eller att en annan anställd, som tillfälligt varit frånvarande, återgår till sin anställning. Praktikanter och studerande som får lön för sitt arbete hör till denna kategori.

Lärlingsavtal är särskilda tidsbestämda avtal mellan arbetsgivaren och lärlingen. Målet med avtalet är att lärlingen skall få praktisk erfarenhet inom ett visst område.

Inrapporteringskoderna för de tre kategorierna inom variabel 2.8 fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

2.9   Medborgarskap (valfri)

Medborgarskap definieras som en individs nationalitet. Medborgarskap kan fås från födseln eller genom naturalisering, oavsett om den skett genom ansökan, giftermål eller på annat sätt.

Ett av följande alternativ bör väljas:

| — | Bofast medborgare. |
| --- | --- |

—

Bofast medborgare.

| — | Bofast utländsk medborgare. |
| --- | --- |

—

Bofast utländsk medborgare.

| — | Pendlare från annat land. |
| --- | --- |

—

Pendlare från annat land.

Inrapporteringskoderna för de tre kategorierna inom variabel 2.9 fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

3.   Information om anställningsperioder för varje anställd som ingår i urvalet

Följande tidsrelaterade variabler används för att beräkna antalet avlönade timmar. Med avlönade timmar avses

| — | normala arbetstimmar och övertidstimmar som den anställde har fått lön för under referensperioden, |
| --- | --- |

—

normala arbetstimmar och övertidstimmar som den anställde har fått lön för under referensperioden,

| — | eventuella timmar för vilka den anställde fick reducerad lön, även om den mellanskillnaden betalades med socialförsäkringsmedel, |
| --- | --- |

—

eventuella timmar för vilka den anställde fick reducerad lön, även om den mellanskillnaden betalades med socialförsäkringsmedel,

| — | arbetstimmar som den anställde inte utfört under referensperioden men för vilka lön ändå betalats ut (semester, sjukledighet, allmänna helgdagar och annan betald arbetstid, bland annat ledighet p.g.a. läkarbesök, förlossning, bröllop, begravning eller flytt). |
| --- | --- |

—

arbetstimmar som den anställde inte utfört under referensperioden men för vilka lön ändå betalats ut (semester, sjukledighet, allmänna helgdagar och annan betald arbetstid, bland annat ledighet p.g.a. läkarbesök, förlossning, bröllop, begravning eller flytt).

3.1   Antal veckor som bruttoårslönen avser

Med variabel 3.1 avses den arbetstid som den anställde faktiskt fått betalt för under året och den bör motsvara den faktiska bruttoårslönen (variabel 4.1). Den kommer att användas för uppräkning av den faktiska bruttoårslönen och av årsbonusar och årstillägg i de fall där den anställde inte arbetat ett helt år, dvs. mindre än 52 veckor.

Deltidsanställda bör behandlas som heltidsanställda, oberoende av antalet arbetstimmar. Om en deltidsanställd fått lön för ett helt år anges 52 veckor. Har den deltidsanställde fått lön för ett halvt år anges 26 veckor.

3.2   Antal avlönade timmar under referensmånaden

Här efterfrågas antalet arbetstimmar som den anställde faktiskt fått betalt för under referensmånaden, inte antalet arbetstimmar under en normal arbetsmånad. I antalet timmar för vilka den anställde faktiskt fått betalt ingår alla utförda ordinarie arbetstimmar och övertidstimmar och som arbetsgivaren betalt lön för under månaden. Arbetstimmar som inte utförts men för vilka den anställde ändå fått lön räknas som avlönade timmar (t.ex. semester, allmänna helgdagar, betald sjukledighet, betald fortbildning, betald ledighet av särskilda skäl).

Variabel 3.2 bör stämma med bruttolönen under referensmånaden (variabel 4.2). Detta innebär att arbetstimmar för vilka arbetsgivaren betalt reducerad ersättning under perioder av frånvaro inte räknas.

Om den anställdes avlönade timmar påverkas av obetald frånvaro bör de justeras så att man får avlönade timmar under en hel månad. Om en anställd t.ex. enligt uppgifterna har varit frånvarande utan lön under 20 % av referensmånaden kommer variabel 3.2 att multipliceras med korrigeringsfaktor 1,25.

3.2.1   Antal avlönade övertidstimmar under referensmånaden

Med övertidstimmar avses de timmar som utförts utöver den avtalsenliga arbetstiden under månaden. Om t.ex. ersättningen för fyra timmar är 1,5 gånger mer än den vanliga lönen anges 4, inte 6. Endast den övertid som motsvarar den övertidsersättning som angivits under punkt 4.2.1 skall anges här. Variabel 3.2.1 bör därför stämma med övertidsersättningen under referensmånaden (variabel 4.2.1). Obetald arbetad tid och restid som tas ut i ledighet skall inte betecknas som övertid.

Den justeringsmetod som tillämpas på variabel 3.2 innebär att uppräkningsmetoden även omfattar variabel 3.2.1 som är en delfaktor av 3.2. Om man t.ex. vet att en anställd har varit frånvarande utan lön under 20 % av referensmånaden kommer variabel 3.2.1 att multipliceras med korrigeringsfaktor 1,25.

3.3   Antal semesterdagar under året

Här avses det totala antalet semesterdagar med lön per år, utöver sjukledighet och allmänna helgdagar, angivet i dagar. Alla dagar av betald ledighet per år skall anges, inklusive dagar som beviljas p.g.a. ålder, särskilda arbetsuppgifter, antal år inom företaget osv.

Många arbetsgivare kan inte uppge hur många semesterdagar som faktiskt tagits ut av den anställde under året. Därför avser variabel 3.3 rätten till årssemester och detta fungerar som ett indirekt mått för de semesterdagar som faktiskt tagits ut.

Följande betraktas inte som semester:

| — | Sjukledighet. |
| --- | --- |

—

Sjukledighet.

| — | Ledighet för utbildning. |
| --- | --- |

—

Ledighet för utbildning.

| — | Betald ledighet av särskilda personliga skäl. |
| --- | --- |

—

Betald ledighet av särskilda personliga skäl.

| — | Ytterligare ledighet som beviljats enligt avtal om arbetstidsförkortning. |
| --- | --- |

—

Ytterligare ledighet som beviljats enligt avtal om arbetstidsförkortning.

För att möjliggöra jämförelser skall en semestervecka motsvara fem dagar. Lördagar och söndagar skall inte ingå. Om en heltidsanställd t.ex. normalt har rätt till fem veckor semester per år motsvarar detta 25 dagar.

Däremot motsvarar rätt till fem veckors semester per år för en deltidsanställd som arbetar 60 % av en heltidsanställds ordinarie arbetstid (variabel 2.7.1) rätt till endast 15 ”hela” semesterdagar.

3.4   Andra avlönade frånvarodagar per år (valfri)

Även denna variabel anges i antal dagar. Den omfattar bland annat följande:

| — | Det totala antalet dagar sjukledighet med lön som faktiskt tagits ut under året. |
| --- | --- |

—

Det totala antalet dagar sjukledighet med lön som faktiskt tagits ut under året.

| — | Betald ledighet av särskilda personliga skäl. |
| --- | --- |

—

Betald ledighet av särskilda personliga skäl.

| — | Allmänna helgdagar. |
| --- | --- |

—

Allmänna helgdagar.

Avlönade dagar som anses motsvara utförda arbetsdagar, till exempel avlönade dagar som den anställde deltagit i fortbildning, ingår inte.

4.   Information om löner för varje anställd som ingår i urvalet

Endast anställda som faktiskt fått någon form av ersättning under referensmånaden skall tas med i de nedan angivna variablerna för årslön, månadslön och timlön. Anställda som inte fått någon ersättning under referensmånaden bör inte tas med.

Vidare bör sådana anställda inte heller tas med vars bruttolön under referensmånaden (variabel 4.2) påverkas av obetalda ledigheter (på grund av sjukdom, moderskap eller studier m.m.) som gör att lönen inte kan justeras så att man får en tillfredsställande uppskattning av den anställdes lön under en hel månad.

Uppräkningsfaktorn för anställda (variabel 5.2) bör endast gälla de anställda i urvalet för vilka man kan ge välgrundade uppskattningar av bruttomånadslönen.

4.1   Bruttoårslön under referensåret

Bruttoårslön omfattar både kontant ersättning och naturaförmåner som utbetalats under referensåret, före avdrag för skatter och sociala avgifter som skall erläggas av arbetstagaren men hålls inne av arbetsgivaren.

Den största skillnaden mellan årslön och månadslön är att årslönen omfattar mer än direkt lön, bonusar och tillägg som betalas ut till en anställd under varje löneperiod. Årslönen är alltså större än det belopp man får om man multiplicerar den ”ordinarie månadslönen” med tolv.

”Ordinarie månadslön” inkluderar sådana bonusar och tillägg som betalas ut varje löneperiod, även om beloppet varierar, men inkluderar inte bonusar och tillägg som inte betalas ut varje löneperiod. Vidare tar man vid månadslön ingen hänsyn till naturaförmåner. Årslönen inkluderar emellertid alla sådana betalningar som inte görs varje löneperiod (variabel 4.1.1) och naturaförmåner (variabel 4.1.2).

Uppgifter om variabel 4.1 bör lämnas för alla anställda vars bruttomånadslön (variabel 4.2) kan uppges. Variabel 4.1 bör alltså inte redovisas för anställda vars bruttomånadslön inte går att uppskatta. Dessa anställda skall inte ingå i urvalet.

Det spelar ingen roll om den anställdes lön inte alltid gäller ett helt år. En del anställda är frånvarande utan lön under vissa perioder, eller har börjat arbeta på eller lämnat företaget under året. Den faktiska bruttoårslönen under referensåret måste anges. När variabel 3.1 (antal veckor under referensåret som bruttoårslönen avser) är mindre än 52 veckor kommer variabel 3.1 att användas för uppräkning av variabel 4.1 och dess delfaktorer.

4.1.1   Årsbonusar och årstillägg som inte betalas ut under varje löneperiod

Denna variabel täcker till exempel följande typer av ersättningar som inte betalas ut varje löneperiod:

| — | En trettonde eller fjortonde månadslön. |
| --- | --- |

—

En trettonde eller fjortonde månadslön.

| — | Semesterlön. |
| --- | --- |

—

Semesterlön.

| — | Bonusar som företaget betalar ut per kvartal eller år. |
| --- | --- |

—

Bonusar som företaget betalar ut per kvartal eller år.

| — | Produktivitetsbonusar på basis av mål som fastställts i förväg, olika former av belöningar samt konkurrenskraftiga anställningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Produktivitetsbonusar på basis av mål som fastställts i förväg, olika former av belöningar samt konkurrenskraftiga anställningsvillkor.

| — | Bonusar vid avgång eller pension. |
| --- | --- |

—

Bonusar vid avgång eller pension.

| — | Retroaktiva innestående löner. |
| --- | --- |

—

Retroaktiva innestående löner.

4.1.2   Årliga naturaförmåner (valfri)

Denna variabel gäller en uppskattning av värdet på alla varor och tjänster som de anställda kunnat utnyttja genom företaget eller den lokala enheten under referensåret. Som exempel kan nämnas företagsprodukter, bostadsförmån, bilförmån, personaloptionsförmån och möjlighet att köpa aktier under marknadspris. Om det finns uppgifter från personbeskattningen om löner och naturaförmåner kan dessa användas som ett indirekt mått.

Om variabel 3.1 är mindre än 52 veckor justeras inte variabel 4.1.2.

4.2   Bruttolön under referensmånaden

Denna variabel omfattar både kontant ersättning och naturaförmåner som utbetalats under referensmånaden, före avdrag för skatter och sociala avgifter som skall erläggas av arbetstagaren men hålls inne av arbetsgivaren. Variabel 4.2 bör stämma med antalet avlönade timmar under referensmånaden (variabel 3.2).

Följande ingår:

| — | All ersättning som avser denna period (även om den de facto utbetalas utanför referensperioden), inklusive övertidsersättning, skifttillägg, bonus, provision etc. |
| --- | --- |

—

All ersättning som avser denna period (även om den de facto utbetalas utanför referensperioden), inklusive övertidsersättning, skifttillägg, bonus, provision etc.

| — | Övertidsersättning, tillägg för lagarbete, nattarbete, helgarbete, provision etc. |
| --- | --- |

—

Övertidsersättning, tillägg för lagarbete, nattarbete, helgarbete, provision etc.

| — | Bonusar och tillägg som betalas regelbundet under varje löneperiod, även om beloppet varierar från månad till månad. |
| --- | --- |

—

Bonusar och tillägg som betalas regelbundet under varje löneperiod, även om beloppet varierar från månad till månad.

| — | Ersättning för perioder av frånvaro och avbrott i arbetet som betalas fullständigt av arbetsgivaren. |
| --- | --- |

—

Ersättning för perioder av frånvaro och avbrott i arbetet som betalas fullständigt av arbetsgivaren.

| — | Familjebidrag och andra kontantbidrag som utgår enligt kollektivavtal eller frivillig överenskommelse. |
| --- | --- |

—

Familjebidrag och andra kontantbidrag som utgår enligt kollektivavtal eller frivillig överenskommelse.

| — | Betalningar till anställdas pensionssparande. |
| --- | --- |

—

Betalningar till anställdas pensionssparande.

Följande ingår inte:

| — | Ersättningar under denna period som avser andra perioder, t.ex. innestående löner, förskott eller ersättning för semester eller sjukdom utanför denna period. |
| --- | --- |

—

Ersättningar under denna period som avser andra perioder, t.ex. innestående löner, förskott eller ersättning för semester eller sjukdom utanför denna period.

| — | Återkommande bonusar och gratifikationer som inte betalas ut varje löneperiod. |
| --- | --- |

—

Återkommande bonusar och gratifikationer som inte betalas ut varje löneperiod.

| — | Reducerad ersättning för perioder av frånvaro. |
| --- | --- |

—

Reducerad ersättning för perioder av frånvaro.

| — | Lagstadgade familjebidrag. |
| --- | --- |

—

Lagstadgade familjebidrag.

| — | Tillägg för arbetskläder eller verktyg. |
| --- | --- |

—

Tillägg för arbetskläder eller verktyg.

| — | Ersättning eller betalning för resor, uppehälle etc. samt kostnader som uppstått i samband med arbetet. |
| --- | --- |

—

Ersättning eller betalning för resor, uppehälle etc. samt kostnader som uppstått i samband med arbetet.

| — | Naturaförmåner. |
| --- | --- |

—

Naturaförmåner.

Om den anställdes bruttomånadslön påverkas av obetalda ledigheter (på grund av sjukdom, moderskap eller studier m.m. eller helt enkelt för att den anställde börjat arbeta på eller lämnat företaget under referensmånaden) bör lönen justeras så att man får en uppskattning av den anställdes lön under en hel månad. Om det inte går att justera lönen så att det uppskattade beloppet motsvarar lönen under en hel månad bör den anställde inte tas med i urvalet.

4.2.1   Övertidsersättning

Detta avser utbetald ersättning för övertidsarbete. Hela beloppet bör anges, inte bara den del som utgår utöver grundlönen. Variabel 4.2.1 bör stämma överens med variabel 3.2.1 (antal avlönade övertidstimmar under referensmånaden).

4.2.2   Särskild ersättning för skiftarbete

Detta avser särskild ersättning som utgår för skiftarbete, nattarbete eller helgarbete om dessa inte behandlas som övertid. Bara den del som utgår utöver grundlönen skall uppges, inte den totala ersättningen för sådant skiftarbete.

4.2.3   Lagstadgade sociala avgifter och skatter som arbetsgivaren erlägger för den anställde (valfri)

Denna variabel avser den totala summan lagstadgade sociala avgifter och skatter som arbetsgivaren erlägger för den anställde till myndigheterna under referensmånaden. Dessa uppgifter behövs för att man skall kunna fastställa nettomånadslönen för varje anställd (se den grafiska illustrationen av lönevariabler i slutet av bilaga I).

Om den anställdes månadslön påverkas av obetalda ledigheter bör variabel 4.2.3 (tillsammans med dess delfaktorer 4.2.3.1 och 4.2.3.2) justeras så att man får en uppskattning av avdragen för en hel månad.

4.2.3.1   Lagstadgade sociala avgifter (valfri)

Detta avser summan av den anställdes sociala avgifter enligt lag eller kollektivavtal och som innehålls av arbetsgivaren.

4.2.3.2   Skatter (valfri)

Detta avser den summa skatter som arbetsgivaren innehåller av den anställdes bruttolön under referensmånaden och sedan redovisar till skattemyndigheten.

4.3   Genomsnittlig bruttotimlön under referensmånaden

Här efterfrågas den anställdes genomsnittliga bruttotimlön under referensmånaden. Siffran bör stämma överens med den genomsnittliga bruttotimlön som fås om bruttolönen under referensmånaden (variabel 4.2) divideras med antalet avlönade timmar under samma period (variabel 3.2).

5.   Uppräkningsfaktorer

Uppgifterna för undersökningen om inkomststrukturer samlas vanligen in i två steg. Först delas den totala populationen i de lokala enheterna in i delpopulationer som inte överlappar varandra (strata) och ett urval av lokala enheter dras inom varje stratum. Därefter dras ett urval av anställda inom varje lokal enhet.

Uppräkningsfaktorn 5.1 är nödvändig för att det skall gå att använda de uppgifter som samlats in om de lokala enheter som ingår i urvalet till att dra slutsatser om populationen i samtliga lokala enheter i det berörda stratumet. Analogt kan man med hjälp av uppräkningsfaktor 5.2 från uppgifterna om de anställda som ingår i urvalet dra slutsatser om populationen av samtliga anställda inom samma stratum.

Om det beslutas att mikrodata om ett enskilt företag eller en enskild anställd skall avlägsnas (oberoende av orsaken till detta) eller om sådana uppgifter inte är tillgängliga, bör uppräkningsfaktorerna i allmänhet beräknas på nytt med lämpliga metoder, t.ex. kalibrering, så att den ursprungliga viktningen för lokala enheter eller för anställda justeras.

5.1   Uppräkningsfaktor för den lokala enheten

Uppräkningsfaktorn 5.1 för varje lokal enhet beräknas inom varje urvalsstratum. Den ger en antydan om hur många lokala enheter inom stratumet som företräds av varje lokal enhet i urvalet. Variabel 5.1 är därför (i alla fall innan man gör en omviktning av de lokala enheterna) den faktor med vilken antalet lokala enheter i urvalet skall multipliceras för att man skall få en uppskattning av populationen i samtliga lokala enheter i det berörda stratumet.

Om det beslutas att en lokal enhet skall uteslutas ur urvalet (på grund av uteblivet svar, täckningsfel, poststratifiering) måste uppräkningsfaktorn 5.1 beräknas på nytt för att beakta de lokala enheter som uteslutits.

5.2   Uppräkningsfaktor för de anställda

Uppräkningsfaktorn för de anställda beräknas för varje lokal enhet i urvalet. Variabel 5.2 är (i alla fall innan man gör en omviktning av de ursprungliga vikterna för de anställda) den faktor med vilken antalet anställda i urvalet skall multipliceras för att man skall få en uppskattning av populationen för det berörda stratumet.

Antalet anställda i det urval som dras från den lokala enheten måste vara detsamma som antalet anställda som fått en hel månadslön under referensmånaden. Om man måste utesluta anställda som är frånvarande utan lön under en del av referensmånaden ur urvalet, bör uppräkningsfaktorn 5.2 beräknas på nytt för att beakta de anställda som uteslutits.

---

(1)  EGT L 76, 30.3.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003.

(2)  Det är inte obligatoriskt att lämna uppgifter om avdelning L i Nace Rev. 1.1 eller om anställda i företag med färre än tio anställda.

(3)  Det är inte obligatoriskt att lämna uppgifter om avdelning L i Nace Rev. 1.1 eller om anställda i företag med färre än tio anställda.

(4)  För att undvika dubbelräkning skall antalet timmar som personer anställda av personaluthyrningsföretag arbetar inkluderas i personaluthyrningsföretagets Nace-kategori (Rev 1.1, 74.50) och inte i Nace-kategorin för det företag som de faktiskt arbetar för.

(5)  En hemarbetare är en person som arbetar för ett givet företag eller levererar en viss mängd varor eller tjänster till ett givet företag efter överenskommelse eller enligt avtal med företaget, men vars arbetsplats inte finns på företaget (Europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 95: 11.13 g).

---

BILAGA III

RAPPORTERING AV RESULTATEN

De enskilda uppgifterna om varje lokal enhet och varje anställd bör lämnas som följande två typer av tabeller med mikrodata:

| A | : | Tabeller för den lokala enheten. |
| --- | --- | --- |
| B | : | Tabeller för de anställda. |

A

:

Tabeller för den lokala enheten.

B

:

Tabeller för de anställda.

Tabellerna för anställda bör kopplas till tabellerna för lokala enheter med en nyckel som inte avslöjar företagets identitet. Nyckeln kan bestå av ett artificiellt nummer eller en befintlig nyckel, förutsatt att samma nyckel används både när det gäller tabellerna för den lokala enheten och tabellerna för de anställda. Dessutom bör det ges en nyckel för varje anställd, så att det är lätt att identifiera en anställd utan att själva personens identitet avslöjas.

Variabler

Alla poster i tabellerna A och B bör vara fullständiga. Det bör finnas uppgifter för varje enskild post, även för valfria variabler (se nedan). ”Tomma” fält är inte tillåtna.

Obligatoriska variabler

Fullständiga uppgifter för alla obligatoriska variabler bör lämnas i samtliga tabeller med mikrodata. I annat fall kommer de givna uppräkningsfaktorerna inte att lämpa sig för alla variabler.

Valfria variabler

Dessa bör kodas strikt efter följande regler:

| | Om det finns uppgifter om en valfri variabel bör data (liksom för de obligatoriska variablerna) helst lämnas för alla undersökta enheter eller anställda. |
| --- | --- |

Om det finns uppgifter om en valfri variabel bör data (liksom för de obligatoriska variablerna) helst lämnas för alla undersökta enheter eller anställda.

| | Om det inte finns uppgifter om en valfri variabel anges ”OPT” för alfanumeriska variabler och ”99999999” för numeriska variabler (antalet nior motsvarar fältets längd). |
| --- | --- |

Om det inte finns uppgifter om en valfri variabel anges ”OPT” för alfanumeriska variabler och ”99999999” för numeriska variabler (antalet nior motsvarar fältets längd).

Nollvärden

”0”: Detta värde bör endast användas för de variabler där ett nollvärde ibland verkligen kan förekomma (t.ex. om en anställd inte arbetar någon övertid under referensmånaden).

Kategorier av variabler i undersökningen om inkomststrukturer

De variabler som används i undersökningen om inkomststrukturer och som anges i bilaga I är antingen kvalitativa eller kvantitativa. De flesta variabler som gäller den lokala enheten eller de anställda är kvalitativa. Dessa variabler är kopplade till ett begränsat antal kategorier.

De kvantitativa variablerna är antingen räknevariabler (antal anställda, antal timmar, dagar eller veckor) eller lönerelaterade variabler.

De kategorier som ingår i de kvalitativa variablerna samt storlekskategorierna för de kvantitativa variablerna i undersökningen fastställs av Eurostat i ett genomförandedokument.

Innehåll i tabellerna A och B

Innehållet och sekvensen hos variablerna i tabellerna A och B, liksom de koder som skall användas, kommer att fastställas i separata dokument.

Tabellerna skall innehålla ett fält per variabel. Numeriska variabler skall anges i absoluta tal, dvs. med hela tal (inte decimaler, tiotal, hundratal, tusental, miljontal e.d.). På grund av kravet på exakthet bör värdena för variablerna 4.3, 5.1 och 5.2 anges med två decimalers noggrannhet.

En av de numeriska variablerna skiljer sig från de övriga. Det gäller ”andel av heltidsanställds ordinarie arbetstid” (variabel 2.7.1) som bör uttryckas i procentenheter och med två decimalers noggrannhet, t.ex. 43,27.

I de fall där de numeriska variablerna gäller penningvärden (t.ex. timlön, månadslön, årslön eller bonusar, skatter, sociala avgifter, naturaförmåner) bör de anges i det berörda landets
  nationella valuta
  .

Rapportering

Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) rapportera de data och metadata som föreskrivs i denna förordning i elektronisk form, i överensstämmelse med en utbytesstandard som föreslås av Eurostat. Eurostat kommer att tillhandahålla detaljerad information om godkända standarder samt riktlinjer om tillämpningen av dessa standarder i enlighet med kraven i denna förordning.

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/47

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1739/2005

av den 21 oktober 2005

om fastställande av djurhälsokrav för transport av cirkusdjur mellan medlemsstater

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (1), särskilt artikel 23 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med direktiv 92/65/EEG och genom avvikelse från de allmänna bestämmelserna om djurtransporter i kapitel II i det direktivet är det lämpligt att fastställa särskilda djurhälsokrav för transport av cirkusdjur. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör gälla kringresande verksamhet i form av utställningar, mässor och dressyrnummer men inte sådana permanenta anläggningar som avses i artikel 2.1 c i direktiv 92/65/EEG. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med direktiv 92/65/EEG och genom avvikelse från de allmänna bestämmelserna om djurtransporter i kapitel II i det direktivet är det lämpligt att fastställa särskilda djurhälsokrav för transport av cirkusdjur. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör gälla kringresande verksamhet i form av utställningar, mässor och dressyrnummer men inte sådana permanenta anläggningar som avses i artikel 2.1 c i direktiv 92/65/EEG.

| (2) | Av djurhälsoskäl är det nödvändigt att de behöriga myndigheterna har vissa uppgifter om cirkusar och mässor med cirkusdjur, särskilt när det gäller transporter mellan medlemsstater. Det bör därför ställas krav på att sådana cirkusar och mässor skall registreras i en medlemsstat och att även resvägen anges. |
| --- | --- |

(2)

Av djurhälsoskäl är det nödvändigt att de behöriga myndigheterna har vissa uppgifter om cirkusar och mässor med cirkusdjur, särskilt när det gäller transporter mellan medlemsstater. Det bör därför ställas krav på att sådana cirkusar och mässor skall registreras i en medlemsstat och att även resvägen anges.

| (3) | Cirkusar och mässor har ofta föreställningar utanför ursprungsmedlemsstaten. Det bör därför vara möjligt för dem att bli registrerade i den medlemsstat där de har sin stadigvarande hemvist eller där de uppehåller sig, även om detta inte är deras ursprungsmedlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

Cirkusar och mässor har ofta föreställningar utanför ursprungsmedlemsstaten. Det bör därför vara möjligt för dem att bli registrerade i den medlemsstat där de har sin stadigvarande hemvist eller där de uppehåller sig, även om detta inte är deras ursprungsmedlemsstat.

| (4) | Ett dressyrnummer omfattar ett enskilt djur eller ett begränsat antal djur som huvudsakligen hålls för offentlig förevisning eller underhållning, och innehavaren eller ägaren kan vara en enskild person. Dressyrnummer kan äga rum utanför ursprungsmedlemsstaten, om de t.ex. ingår i en cirkus eller när det är fråga om individuellt arbete i samband med t.ex. nöjesarrangemang eller filminspelning. Därför bör även dressyrnummer omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Ett dressyrnummer omfattar ett enskilt djur eller ett begränsat antal djur som huvudsakligen hålls för offentlig förevisning eller underhållning, och innehavaren eller ägaren kan vara en enskild person. Dressyrnummer kan äga rum utanför ursprungsmedlemsstaten, om de t.ex. ingår i en cirkus eller när det är fråga om individuellt arbete i samband med t.ex. nöjesarrangemang eller filminspelning. Därför bör även dressyrnummer omfattas av denna förordning.

| (5) | Den djurhälsorisk som en cirkus eller mässa utgör har direkt samband med de djurarter som hålls där. Man bör därför kräva att de som ansvarar för cirkusar och dressyrnummer journalför relevanta uppgifter om de djur som deltar. |
| --- | --- |

(5)

Den djurhälsorisk som en cirkus eller mässa utgör har direkt samband med de djurarter som hålls där. Man bör därför kräva att de som ansvarar för cirkusar och dressyrnummer journalför relevanta uppgifter om de djur som deltar.

| (6) | Det är nödvändigt att underlätta kontrollen av cirkusdjurens hälsostatus. Eftersom cirkusdjur transporteras på olika sätt inom gemenskapen bör det fastställas bestämmelser om pass för cirkusdjur vari alla relevanta hälsouppgifter bör anges, bl.a. uppgifter om officiella tester och vaccinationer. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att underlätta kontrollen av cirkusdjurens hälsostatus. Eftersom cirkusdjur transporteras på olika sätt inom gemenskapen bör det fastställas bestämmelser om pass för cirkusdjur vari alla relevanta hälsouppgifter bör anges, bl.a. uppgifter om officiella tester och vaccinationer.

| (7) | Djurhälsobestämmelserna för cirkusdjur kan bygga på samma principer som gemenskapens djurhälsolagstiftning för handel inom gemenskapen med tamdjur som hålls på anläggningar, omfattande rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (2) och rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (3). Dessa bestämmelser bör emellertid anpassas till de särskilda problem som orsakas av de relevanta djurarterna när dessa hålls i cirkusar och på mässor och vederbörligen kontrolleras av en offentlig veterinär enligt definitionen i artikel 2.7 i rådets direktiv 90/425/EEG (4). |
| --- | --- |

(7)

Djurhälsobestämmelserna för cirkusdjur kan bygga på samma principer som gemenskapens djurhälsolagstiftning för handel inom gemenskapen med tamdjur som hålls på anläggningar, omfattande rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (2) och rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (3). Dessa bestämmelser bör emellertid anpassas till de särskilda problem som orsakas av de relevanta djurarterna när dessa hålls i cirkusar och på mässor och vederbörligen kontrolleras av en offentlig veterinär enligt definitionen i artikel 2.7 i rådets direktiv 90/425/EEG (4).

| (8) | Det har fastställts regler för djurhälsovillkor och åtföljande dokument eller pass för transport inom gemenskapen av hundar, katter och illrar i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 (5) och för hästdjur i kommissionens beslut 93/623/EEG (6). Cirkusdjur som tillhör dessa arter bör därför uppfylla de regler för pass och djurhälsovillkor som fastställs i dessa rättsakter. |
| --- | --- |

(8)

Det har fastställts regler för djurhälsovillkor och åtföljande dokument eller pass för transport inom gemenskapen av hundar, katter och illrar i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 (5) och för hästdjur i kommissionens beslut 93/623/EEG (6). Cirkusdjur som tillhör dessa arter bör därför uppfylla de regler för pass och djurhälsovillkor som fastställs i dessa rättsakter.

| (9) | I enlighet med direktiv 92/65/EEG och för att lagstiftningen skall vara konsekvent är det lämpligt att låta Irland, Cypern, Malta och Förenade kungariket tillämpa sina nationella karantänsbestämmelser för cirkusdjur som är mottagliga för rabies. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med direktiv 92/65/EEG och för att lagstiftningen skall vara konsekvent är det lämpligt att låta Irland, Cypern, Malta och Förenade kungariket tillämpa sina nationella karantänsbestämmelser för cirkusdjur som är mottagliga för rabies.

| (10) | Åtgärderna i denna förordning bör inte påverka genomförandebestämmelserna för rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (7). |
| --- | --- |

(10)

Åtgärderna i denna förordning bör inte påverka genomförandebestämmelserna för rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (7).

| (11) | För att det skall vara möjligt att spåra cirkusdjur är det nödvändigt att journalföra transporter av cirkusdjur inom gemenskapen med hjälp av Traces-systemet som införts genom kommissionens beslut 2004/292/EG (8), och att tillämpa de villkor för handel inom gemenskapen som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004 om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung (9). |
| --- | --- |

(11)

För att det skall vara möjligt att spåra cirkusdjur är det nödvändigt att journalföra transporter av cirkusdjur inom gemenskapen med hjälp av Traces-systemet som införts genom kommissionens beslut 2004/292/EG (8), och att tillämpa de villkor för handel inom gemenskapen som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004 om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung (9).

| (12) | Det bör anslås tillräckligt med tid för att man skall kunna genomföra de nya krav som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Det bör anslås tillräckligt med tid för att man skall kunna genomföra de nya krav som föreskrivs i denna förordning.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom avvikelse från kapitel II i direktiv 92/65/EEG fastställs i denna förordning de djurhälsokrav som skall gälla för transport av cirkusdjur mellan medlemsstater.

Reglerna för cirkusar skall i tillämpliga delar också gälla för dressyrnummer.

Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar

| a) | de åtgärder som i vissa medlemsstater gäller för djur som är mottagliga för rabies i enlighet med artikel 10.4 i direktiv 92/65/EEG, |
| --- | --- |

a)

de åtgärder som i vissa medlemsstater gäller för djur som är mottagliga för rabies i enlighet med artikel 10.4 i direktiv 92/65/EEG,

| b) | relevanta regler om intyg enligt genomförandebestämmelserna för förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem. |
| --- | --- |

b)

relevanta regler om intyg enligt genomförandebestämmelserna för förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ”cirkus”: kringresande verksamhet i form av utställning eller förevisning med ett eller flera djur. |
| --- | --- |

1.

”cirkus”: kringresande verksamhet i form av utställning eller förevisning med ett eller flera djur.

| 2. | ”djur”: djur av art som förtecknas i bilaga A till direktiv 92/65/EG och som hålls för offentlig förevisning i underhållnings- eller utbildningssyfte. |
| --- | --- |

2.

”djur”: djur av art som förtecknas i bilaga A till direktiv 92/65/EG och som hålls för offentlig förevisning i underhållnings- eller utbildningssyfte.

| 3. | ”cirkusansvarig”: cirkusens ägare, hans eller hennes ombud eller annan person med övergripande ansvar för cirkusen. |
| --- | --- |

3.

”cirkusansvarig”: cirkusens ägare, hans eller hennes ombud eller annan person med övergripande ansvar för cirkusen.

| 4. | ”officiell veterinär”: offentligt förordnad veterinär enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 90/425/EEG. |
| --- | --- |

4.

”officiell veterinär”: offentligt förordnad veterinär enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 90/425/EEG.

Artikel 3

Transporter mellan medlemsstater

En cirkus får endast förflytta sig till en annan medlemsstat om den är registrerad i enlighet med artikel 4 och uppfyller kraven i artiklarna 8, 9 och 10.

Artikel 4

Registrering av cirkusar

1.   Senast 40 arbetsdagar innan en cirkus för första gången förflyttar sig till en annan medlemsstat skall den cirkusansvarige lämna in en skriftlig ansökan om registrering till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där cirkusen har sin juridiska hemvist eller i den medlemsstat där den befinner sig.

2.   När den behöriga myndigheten får en ansökan i enlighet med punkt 1 skall den på det sätt som krävs kontrollera att djurhälsokraven i denna förordning är uppfyllda.

3.   Om de krav som avses i punkt 2 är uppfyllda skall den behöriga myndigheten utfärda

| a) | ett unikt registreringsnummer för cirkusen med medlemsstatens ISO-kod som prefix, |
| --- | --- |

a)

ett unikt registreringsnummer för cirkusen med medlemsstatens ISO-kod som prefix,

| b) | en förteckning över cirkusens djur enligt artikel 5, |
| --- | --- |

b)

en förteckning över cirkusens djur enligt artikel 5,

| c) | en turnéplan enligt artikel 6, |
| --- | --- |

c)

en turnéplan enligt artikel 6,

| d) | djurpass enligt artikel 7. |
| --- | --- |

d)

djurpass enligt artikel 7.

4.   Den behöriga myndigheten skall föra ett register över de dokument som den utfärdar i enlighet med punkt 3.

Artikel 5

Djurförteckning

Den förteckning över cirkusens djur som avses i artikel 4.3 b skall överensstämma med förlagan i bilaga I och innehålla det registreringsnummer som avses i artikel 4.3 a. Varje sida skall stämplas och undertecknas av den officiella veterinären före utfärdandet.

Artikel 6

Turnéplan

Den turnéplan som avses i artikel 4.3 c skall överensstämma med förlagan i bilaga II och innehålla det registreringsnummer som avses i artikel 4.3 a. Varje notering skall stämplas och undertecknas av den officiella veterinären före varje transport i enlighet med artikel 9.

Artikel 7

Djurpass

1.   I enlighet med artikel 4 skall den behöriga myndigheten för varje enskilt djur på cirkusen, med undantag av de djur som avses i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel, utfärda ett pass i överensstämmelse med förlagan i bilaga III.

2.   I enlighet med artikel 4 skall den behöriga myndigheten för fåglar och gnagare på cirkusen utfärda ett kollektivt pass i överensstämmelse med förlagan i bilaga IV.

3.   Hundar, katter och illrar på cirkusen skall omfattas av pass- och djurhälsobestämmelserna i förordning (EG) nr 998/2003.

4.   Hästdjur på cirkusen skall omfattas av pass- och djurhälsobestämmelserna i beslut 93/623/EEG.

Artikel 8

Den cirkusansvariges skyldigheter

1.   Innan en cirkus förflyttar sig till en annan medlemsstat skall den cirkusansvarige se till att

| a) | förteckningen och turnéplanen enligt artikel 4.3 b och 4.3 c är korrekt uppdaterade, |
| --- | --- |

a)

förteckningen och turnéplanen enligt artikel 4.3 b och 4.3 c är korrekt uppdaterade,

| b) | alla cirkusens djur åtföljs av korrekt uppdaterade pass, |
| --- | --- |

b)

alla cirkusens djur åtföljs av korrekt uppdaterade pass,

| c) | den behöriga myndigheten i den medlemsstat där cirkusen befinner sig senast tio arbetsdagar före avresan informeras om att cirkusen avser att förflytta sig till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

den behöriga myndigheten i den medlemsstat där cirkusen befinner sig senast tio arbetsdagar före avresan informeras om att cirkusen avser att förflytta sig till en annan medlemsstat.

2.   Den cirkusansvarige skall se till att alla djur på cirkusen hålls på ett sätt som förhindrar direkt och indirekt kontakt med djur som inte är registrerade enligt denna förordning.

3.   Den cirkusansvarige skall se till att alla uppgifter i de förteckningar och turnéplaner som avses i artikel 4.3 b och 4.3 c sparas minst fem år.

Artikel 9

Villkor för transport av cirkusar mellan medlemsstaterna

1.   Innan en cirkus förflyttar sig till en annan medlemsstat skall den officiella veterinären i medlemsstaten

| a) | kontrollera att avreseorten inte är föremål för några djurhälsorestriktioner på grund av en sjukdom som djur i cirkusen är mottagliga för, |
| --- | --- |

a)

kontrollera att avreseorten inte är föremål för några djurhälsorestriktioner på grund av en sjukdom som djur i cirkusen är mottagliga för,

| b) | högst tio arbetsdagar före avresan undersöka alla cirkusens djur för att kontrollera att de är kliniskt friska, |
| --- | --- |

b)

högst tio arbetsdagar före avresan undersöka alla cirkusens djur för att kontrollera att de är kliniskt friska,

| c) | kontrollera att den förteckning över cirkusens djur som avses i artikel 4.3 b är uppdaterad och fullständig på inspektionsdagen, |
| --- | --- |

c)

kontrollera att den förteckning över cirkusens djur som avses i artikel 4.3 b är uppdaterad och fullständig på inspektionsdagen,

| d) | kontrollera att passen för cirkusens djur är uppdaterade. |
| --- | --- |

d)

kontrollera att passen för cirkusens djur är uppdaterade.

2.   Om alla villkor i punkt 1 är uppfyllda skall den officiella veterinären ange att cirkusen har tillstånd att inom de närmaste tio dagarna lämna orten, genom att underteckna och stämpla den sista kolumnen i den turnéplan som avses i artikel 4.3 c.

Artikel 10

Uppgifter om transport av cirkusar mellan medlemsstater

1.   Den cirkusansvarige skall senast 48 timmar före avresan från en medlemsstat till en annan lämna de uppgifter som behövs för att fylla i intyget för handel inom gemenskapen i Traces-systemet till den behöriga myndigheten i avgångsmedlemsstaten.

2.   Den behöriga myndigheten i avgångsmedlemsstaten skall via Traces-systemet rapportera transporten till behörig myndighet i destinationsmedlemsstaten och i eventuella transitmedlemsstater.

3.   I den förlaga till intyg för handel inom gemenskapen som fastställs i förordning (EG) nr 599/2004 skall cirkusdjurens art och passnummer fyllas i under punkt I.31 om identifiering av djur/produkter och i del II skall denna förordning anges.

Artikel 11

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/68/EG (EUT L 139, 30.4.2004, s. 320). Rättelse i EUT L 226, 25.6.2004, s. 128.

1

(2)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1/2005 (EUT L 3, 5.1.2005, s. 1).

2

(3)  EGT L 46, 19.2.1991, s. 19. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/554/EG (EUT L 248, 22.7.2004, s. 1).

3

(4)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

4

(5)  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1193/2005 (EUT L 194, 26.7.2005, s. 4).

5

(6)  EGT L 298, 3.12.1993, s. 45. Beslutet ändrat genom beslut 2000/68/EG (EGT L 23, 28.1.2000, s. 72).

6

(7)  EGT L 61, 3.3.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1332/2005 (EUT L 215, 19.8.2005, s. 1).

7

(8)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 63. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/515/EG (EUT L 187, 19.7.2005, s. 29).

8

(9)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 44.

9

---

BILAGA I

Förteckning över djur i en cirkus eller ett dressyrnummer (enligt kommissionens förordning (EG) nr 1739/2005) (1)

Image

---

(1)  Förteckningen skall utformas som en bok med sidor som det inte går att byta ut. Varje sida skall därför undertecknas och stämplas av en officiell veterinär innan förteckningen utfärdas till den cirkusansvarige. Förteckningen skall sparas minst fem år.

---

BILAGA II

TURNÉPLAN FÖR EN CIRKUS eller ETT DRESSYRNUMMER (enligt kommissionens förordning (EG) nr 1739/2005)

Image

---

BILAGA III

INDIVIDUELLT PASS FÖR DJUR I CIRKUS ELLER DRESSYRNUMMER

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

BILAGA IV

PASS FÖR FÅGLAR OCH GNAGARE I EN CIRKUS ELLER I ETT DRESSYRNUMMER

Image

Image

Image

Image

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/63

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/72/EG

av den 21 oktober 2005

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram som verksamma ämnen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (2) upprättas en förteckning över de verksamma ämnen som skall utvärderas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb (stavat chlorpyriphos, chlorpyriphos-metyl respektive mancozeb), maneb och metiram. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (2) upprättas en förteckning över de verksamma ämnen som skall utvärderas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb (stavat chlorpyriphos, chlorpyriphos-metyl respektive mancozeb), maneb och metiram.

| (2) | Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordning (EEG) nr 3600/92 för ett antal av de användningsområden som föreslagits av de anmälande företagen. Genom kommissionens förordning (EG) nr 933/94 av den 27 april 1994 om fastställande av verksamma ämnen i växtskyddsmedel och om val av rapporterande medlemsstater för genomförandet av kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 (3) utsågs följande rapporterande medlemsstater, som lämnade in utvärderingsrapporter och rekommendationer till kommissionen i enlighet med artikel 7.1 c i förordning (EEG) nr 3600/92. För klorpyrifos och klorpyrifosmetyl utsågs Spanien till rapporterande medlemsstat och alla relevanta uppgifter överlämnades den 16 september 1997 och den 7 maj 1999. För mankozeb, maneb och metiram utsågs Italien till rapporterande medlemsstat och alla relevanta uppgifter överlämnades den 3 oktober 2000, den 29 november 2000 respektive den 22 augusti 2000. |
| --- | --- |

(2)

Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordning (EEG) nr 3600/92 för ett antal av de användningsområden som föreslagits av de anmälande företagen. Genom kommissionens förordning (EG) nr 933/94 av den 27 april 1994 om fastställande av verksamma ämnen i växtskyddsmedel och om val av rapporterande medlemsstater för genomförandet av kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 (3) utsågs följande rapporterande medlemsstater, som lämnade in utvärderingsrapporter och rekommendationer till kommissionen i enlighet med artikel 7.1 c i förordning (EEG) nr 3600/92. För klorpyrifos och klorpyrifosmetyl utsågs Spanien till rapporterande medlemsstat och alla relevanta uppgifter överlämnades den 16 september 1997 och den 7 maj 1999. För mankozeb, maneb och metiram utsågs Italien till rapporterande medlemsstat och alla relevanta uppgifter överlämnades den 3 oktober 2000, den 29 november 2000 respektive den 22 augusti 2000.

| (3) | Utvärderingsrapporterna har granskats av medlemsstaterna och kommissionen i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Resultatet av denna granskning presenterades den 3 juni 2005 i kommissionens granskningsrapporter om klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram. |
| --- | --- |

(3)

Utvärderingsrapporterna har granskats av medlemsstaterna och kommissionen i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Resultatet av denna granskning presenterades den 3 juni 2005 i kommissionens granskningsrapporter om klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram.

| (4) | Granskningen av klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram visade inte på några utestående frågor som behöver tas upp av Vetenskapliga kommittén för växter eller av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA), som tagit över kommitténs roll. |
| --- | --- |

(4)

Granskningen av klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram visade inte på några utestående frågor som behöver tas upp av Vetenskapliga kommittén för växter eller av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA), som tagit över kommitténs roll.

| (5) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram i allmänhet kan antas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5.1 a och 5.1 b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Dessa verksamma ämnen bör därför införas i bilaga I så att tillstånd för de växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med bestämmelserna i det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram i allmänhet kan antas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5.1 a och 5.1 b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Dessa verksamma ämnen bör därför införas i bilaga I så att tillstånd för de växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med bestämmelserna i det direktivet.

| (6) | Oberoende av ovanstående bör man inhämta ytterligare uppgifter när det gäller vissa specifika punkter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Det är därför skäligt att kräva att klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram skall genomgå ytterligare test som kan bekräfta riskbedömningen för en del icke-målorganismer, och när det gäller maneb och mankozeb även för utvecklingstoxicitet, och att sådana studier skall göras av de anmälande företagen. |
| --- | --- |

(6)

Oberoende av ovanstående bör man inhämta ytterligare uppgifter när det gäller vissa specifika punkter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Det är därför skäligt att kräva att klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb och metiram skall genomgå ytterligare test som kan bekräfta riskbedömningen för en del icke-målorganismer, och när det gäller maneb och mankozeb även för utvecklingstoxicitet, och att sådana studier skall göras av de anmälande företagen.

| (7) | Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter få en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att bli resultatet av införandet. |
| --- | --- |

(7)

Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter få en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att bli resultatet av införandet.

| (8) | Utan att det påverkar de förpliktelser som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna ges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att se över befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram för att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt i artikel 13, och de relevanta villkoren i bilaga I är uppfyllda. Medlemsstaterna bör, i förekommande fall, ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Trots ovanstående tidsfrist bör en längre period föreskrivas för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(8)

Utan att det påverkar de förpliktelser som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna ges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att se över befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram för att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt i artikel 13, och de relevanta villkoren i bilaga I är uppfyllda. Medlemsstaterna bör, i förekommande fall, ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Trots ovanstående tidsfrist bör en längre period föreskrivas för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG.

| (9) | Erfarenheter från tidigare införanden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som utvärderats enligt förordning (EEG) nr 3600/92 har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden när det gäller tillgång till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter är det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas förpliktelser, särskilt den att kontrollera att innehavaren av ett godkännande kan visa att denne har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännande i förhållande till de direktiv som hittills har antagits om ändring av bilaga I. |
| --- | --- |

(9)

Erfarenheter från tidigare införanden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som utvärderats enligt förordning (EEG) nr 3600/92 har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden när det gäller tillgång till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter är det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas förpliktelser, särskilt den att kontrollera att innehavaren av ett godkännande kan visa att denne har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännande i förhållande till de direktiv som hittills har antagits om ändring av bilaga I.

| (10) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 91/414/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall anta och senast den 31 december 2006 offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

1.   Om så krävs skall medlemsstaterna i enlighet med direktiv 91/414/EEG ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram som verksamt ämne senast den 31 december 2006. Senast detta datum skall medlemsstaterna särskilt kontrollera att villkoren i bilaga I till det direktivet som rör klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb respektive metiram har uppfyllts, med undantag av villkoren i del B som rör dessa verksamma ämnen, samt att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet i enlighet med villkoren i artikel 13 i samma direktiv.

2.   Oavsett vad som sägs i punkt 1 skall medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen, som alla senast den 30 juni 2006 förtecknats i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, ta upp medlet till ny prövning i enlighet med de enhetliga principer som föreskrivs i bilaga VI till direktiv 91/414/EEG, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till det direktivet och med hänsyn till del B i den post i samma direktivs bilaga I som rör klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb respektive metiram. På grundval av den utvärderingen skall medlemsstaterna fastställa om medlet uppfyller villkoren i artikel 4.1 b, c, d och e i direktiv 91/414/EEG.

Därefter skall medlemsstaterna

| a) | om en produkt innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 30 juni 2010 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om en produkt innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 30 juni 2010 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om ett medel innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 30 juni 2010 eller vid ett datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket/vilka ämnet eller ämnena i fråga infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om ett medel innehåller klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, mankozeb, maneb eller metiram som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 30 juni 2010 eller vid ett datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket/vilka ämnet eller ämnena i fråga infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft den 1 juli 2006.

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/396/EG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

1

(2)  EGT L 366, 15.12.1992, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2266/2000 (EGT L 259, 13.10.2000, s. 10).

2

(3)  EGT L 107, 28.4.1994, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2230/95 (EGT L 225, 22.9.1995, s. 1).

3

---

BILAGA

Följande skall läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EG:

| Nr | Trivialnamn,
  Identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Ikraftträdande | Införande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”112 | Klorpyrifos
  CAS-nr
  2921-88-2
  CIPAC-nr
  221 | O,O-dietyl-O-3,5,6-triklor-2-pyridyltiofosfat | ≥ 970 g/kg
  Föroreningen O,O,O,O-tetraetylditiopyrofosfat (Sulfotep) ansågs vara av toxikologisk betydelse och en högsta halt på 3 g/kg har fastställts | 1 juli 2006 | 30 juni 2016 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som insekticid.
  DEL B
  Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om klorpyrifos, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande i förekommande fall inbegriper riskreducerande åtgärder, som t.ex. buffertzoner.
  Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur. De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan klorpyrifos införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft |
| 113 | Klorpyrifosmetyl
  CAS-nr
  5598-13-0
  CIPAC-nr
  486 | O,O-dimetyl-O-3,5,6-triklor-2-pyridyltiofosfat | ≥ 960 g/kg
  Föroreningarna O,O,O,O-tetrametylditiopyrofosfat (Sulfotemp) och o,o,o-trimetyl-o-(3,5,6-triklor-2-pyridinyl)ditiodifosfat (Sulfotemp-ester) ansågs vara av toxikologisk betydelse och en högsta halt på 5g/kg har fastställts för var och en av föroreningarna | 1 juli 2006 | 30 juni 2016 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som insekticid.
  DEL B
  Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om klorpyrifosmetyl, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande i förekommande fall inbegriper riskreducerande åtgärder, som t.ex. buffertzoner
  Om ämnet används utomhus skall medlemsstaterna begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur. Medlemsstaterna skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan klorpyrifosmetyl införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft |
| 114 | Maneb
  CAS-nr
  12427-38-2
  CIPAC-nr
  61 | manganetylenbis (ditiokarbamat) (polymer) | ≥ 860 g/kg
  Föroreningen etylentiourea anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 0,5 % av manebhalten | 1 juli 2006 | 30 juni 2016 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som fungicid
  DEL B
  Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om maneb, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga markförhållanden och/eller extrema klimatförhållanden
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta resthalterna i livsmedel och bedöma konsumenternas exponering via kosten
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande inbegriper riskreducerande åtgärder
  Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur samt för utvecklingstoxicitet
  De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan maneb införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft |
| 115 | Mankozeb
  CAS-nr
  8018-01-7 (tidigare 8065-67-5)
  CIPAC-nr
  34 | manganetylenbis (ditiokarbamat) (polymer) komplex med zinksalt | ≥ 800 g/kg
  Föroreningen etylentiourea anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 0,5 % av mankozebhalten | 1 juli 2006 | 30 juni 2016 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som fungicid
  DEL B
  Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om mankozeb, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga markförhållanden och/eller extrema klimatförhållanden
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta resthalterna i livsmedel och bedöma konsumenternas exponering via kosten
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande inbegriper riskreducerande åtgärder
  Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur samt för utvecklingstoxicitet
  De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan mankozeb införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft |
| 116 | Metiram
  CAS-nr
  9006-42-2
  CIPAC-nr
  478 | ammoniumzinketylenbis (ditiokarbamat) – poly[etylenbis(tiuramdisulfid)] | ≥ 840 g/kg
  Föroreningen etylentiourea anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 0,5 % av metiramhalten | 1 juli 2006 | 30 juni 2016 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som fungicid
  DEL B
  Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om metiram, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga markförhållanden och/eller extrema klimatförhållanden
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta resthalterna i livsmedel och bedöma konsumenternas exponering via kosten
  Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande inbegriper riskreducerande åtgärder
  Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur. De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan metiram införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft” |

Nr

Trivialnamn,

Identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Ikraftträdande

Införande till och med

Särskilda bestämmelser

”112

Klorpyrifos

CAS-nr

2921-88-2

CIPAC-nr

221

O,O-dietyl-O-3,5,6-triklor-2-pyridyltiofosfat

≥ 970 g/kg

Föroreningen O,O,O,O-tetraetylditiopyrofosfat (Sulfotep) ansågs vara av toxikologisk betydelse och en högsta halt på 3 g/kg har fastställts

1 juli 2006

30 juni 2016

DEL A

Får endast godkännas för användning som insekticid.

DEL B

Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om klorpyrifos, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005

Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande i förekommande fall inbegriper riskreducerande åtgärder, som t.ex. buffertzoner.

Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur. De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan klorpyrifos införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft

113

Klorpyrifosmetyl

CAS-nr

5598-13-0

CIPAC-nr

486

O,O-dimetyl-O-3,5,6-triklor-2-pyridyltiofosfat

≥ 960 g/kg

Föroreningarna O,O,O,O-tetrametylditiopyrofosfat (Sulfotemp) och o,o,o-trimetyl-o-(3,5,6-triklor-2-pyridinyl)ditiodifosfat (Sulfotemp-ester) ansågs vara av toxikologisk betydelse och en högsta halt på 5g/kg har fastställts för var och en av föroreningarna

1 juli 2006

30 juni 2016

DEL A

Får endast godkännas för användning som insekticid.

DEL B

Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om klorpyrifosmetyl, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005

Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande i förekommande fall inbegriper riskreducerande åtgärder, som t.ex. buffertzoner

Om ämnet används utomhus skall medlemsstaterna begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur. Medlemsstaterna skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan klorpyrifosmetyl införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft

114

Maneb

CAS-nr

12427-38-2

CIPAC-nr

61

manganetylenbis (ditiokarbamat) (polymer)

≥ 860 g/kg

Föroreningen etylentiourea anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 0,5 % av manebhalten

1 juli 2006

30 juni 2016

DEL A

Får endast godkännas för användning som fungicid

DEL B

Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om maneb, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005

Medlemsstaterna skall särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga markförhållanden och/eller extrema klimatförhållanden

Medlemsstaterna skall särskilt beakta resthalterna i livsmedel och bedöma konsumenternas exponering via kosten

Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande inbegriper riskreducerande åtgärder

Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur samt för utvecklingstoxicitet

De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan maneb införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft

115

Mankozeb

CAS-nr

8018-01-7 (tidigare 8065-67-5)

CIPAC-nr

34

manganetylenbis (ditiokarbamat) (polymer) komplex med zinksalt

≥ 800 g/kg

Föroreningen etylentiourea anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 0,5 % av mankozebhalten

1 juli 2006

30 juni 2016

DEL A

Får endast godkännas för användning som fungicid

DEL B

Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om mankozeb, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005

Medlemsstaterna skall särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga markförhållanden och/eller extrema klimatförhållanden

Medlemsstaterna skall särskilt beakta resthalterna i livsmedel och bedöma konsumenternas exponering via kosten

Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande inbegriper riskreducerande åtgärder

Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur samt för utvecklingstoxicitet

De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan mankozeb införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft

116

Metiram

CAS-nr

9006-42-2

CIPAC-nr

478

ammoniumzinketylenbis (ditiokarbamat) – poly[etylenbis(tiuramdisulfid)]

≥ 840 g/kg

Föroreningen etylentiourea anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 0,5 % av metiramhalten

1 juli 2006

30 juni 2016

DEL A

Får endast godkännas för användning som fungicid

DEL B

Vid genomförandet av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om metiram, särskilt tilläggen I och II till denna, i den form den slutgiltigt godkändes av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 3 juni 2005

Medlemsstaterna skall särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga markförhållanden och/eller extrema klimatförhållanden

Medlemsstaterna skall särskilt beakta resthalterna i livsmedel och bedöma konsumenternas exponering via kosten

Medlemsstaterna skall särskilt beakta skydd av fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter samt säkerställa att villkoren för godkännande inbegriper riskreducerande åtgärder

Medlemsstaterna skall begära in ytterligare studier som bekräftar riskbedömningen för fåglar och däggdjur. De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan metiram införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet trätt i kraft”

---

(1)  En detaljerad beskrivning av varje verksamt ämne återfinns i granskningsrapporten för ämnet i fråga.

1

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/70

---

BESLUT AV FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

av den 14 oktober 2005

om utnämning av en generaladvokat vid Europeiska gemenskapernas domstol

(2005/741/EG, Euratom)

FÖRETRÄDARNA FÖR REGERINGARNA I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MEDLEMSSTATER HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 223, samt artiklarna 5, 7 och 8 i protokollet om domstolens stadga,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 139, och

av följande skäl:

Med anledning av att Francis JACOBS avgått, bör en ny generaladvokat utnämnas för den tid som återstår av dennes mandat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Eleanor SHARPSTON utnämns till generaladvokat vid Europeiska gemenskapernas domstol från och med den dag hon avlägger sin ed till och med den 6 oktober 2009.

Artikel 2

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 oktober 2005.

J. GRANT

Ordförande

---

Kommissionen

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/71

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 oktober 2005

om ändring av beslut 2003/858/EG avseende de förteckningar över territorier från vilka det är tillåtet att importera vissa arter av levande fiskar, ägg och könsceller för odling i Europeiska gemenskapen

[delgivet med nr K(2005) 3964]

(Text av betydelse för EES)

(2005/742/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/67/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk (1), särskilt artikel 19.1, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2003/858/EG av den 21 november 2003 om djurhälsovillkor och intygskrav för import av levande fisk, ägg och könsceller för odling och levande fisk från vattenbruk och produkter därav för användning som livsmedel (2) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande fisk, ägg och könsceller avsedda för odling i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2003/858/EG av den 21 november 2003 om djurhälsovillkor och intygskrav för import av levande fisk, ägg och könsceller för odling och levande fisk från vattenbruk och produkter därav för användning som livsmedel (2) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande fisk, ägg och könsceller avsedda för odling i gemenskapen.

| (2) | Anmärkningen ”Endast karp” i tabellen i bilaga I till beslut 2003/858/EG har lett till olika tolkningar av hur beslutet skall tillämpas. För tydlighetens skull bör det därför i denna anmärkning preciseras vilken familj det rör sig om, så att målen för beslutet uppfylls. |
| --- | --- |

(2)

Anmärkningen ”Endast karp” i tabellen i bilaga I till beslut 2003/858/EG har lett till olika tolkningar av hur beslutet skall tillämpas. För tydlighetens skull bör det därför i denna anmärkning preciseras vilken familj det rör sig om, så att målen för beslutet uppfylls.

| (3) | Tabellen i bilaga I bör dessutom förenklas så att de krav som anges i förlagorna till intygen inte upprepas. |
| --- | --- |

(3)

Tabellen i bilaga I bör dessutom förenklas så att de krav som anges i förlagorna till intygen inte upprepas.

| (4) | Beslut 2003/858/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2003/858/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till beslut 2003/858/EG skall ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 46, 19.2.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 37. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/914/EG (EUT L 385, 29.12.2004, s. 60).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

Territorier från vilka det är tillåtet att importera vissa arter av levande fiskar, ägg och könsceller för odling i Europeiska gemenskapen

| Land | Territorium | Anmärkningar (1) |
| --- | --- | --- |
| ISO-kod | Namn | Kod | Beskrivning | |
| AL | Albanien | | | |
| AU | Australien | | | |
| BR | Brasilien | | | Endast Cyprinidae |
| BG | Bulgarien | | | |
| CA | Kanada | | | |
| CL | Chile | | | |
| CN | Kina | | | Endast Cyprinidae |
| CO | Colombia | | | Endast Cyprinidae |
| CG | Kongo | | | Endast Cyprinidae |
| HR | Kroatien | | | |
| MK (2) | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | | | Endast Cyprinidae |
| ID | Indonesien | | | |
| IL | Israel | | | |
| JM | Jamaica | | | Endast Cyprinidae |
| JP | Japan | | | Endast Cyprinidae |
| MY | Malaysia (endast Västmalaysia) | | | Endast Cyprinidae |
| NZ | Nya Zeeland | | | |
| RU | Ryssland | | | |
| SG | Singapore | | | Endast Cyprinidae |
| ZA | Sydafrika | | | |
| LK | Sri Lanka | | | Endast Cyprinidae |
| TW | Taiwan | | | Endast Cyprinidae |
| TH | Thailand | | | Endast Cyprinidae |
| TR | Turkiet | | | |
| US | Förenta staterna | | | |

Land

Territorium

Anmärkningar (1)

ISO-kod

Namn

Kod

Beskrivning

AL

Albanien

AU

Australien

BR

Brasilien

Endast Cyprinidae

BG

Bulgarien

CA

Kanada

CL

Chile

CN

Kina

Endast Cyprinidae

CO

Colombia

Endast Cyprinidae

CG

Kongo

Endast Cyprinidae

HR

Kroatien

MK (2)

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Endast Cyprinidae

ID

Indonesien

IL

Israel

JM

Jamaica

Endast Cyprinidae

JP

Japan

Endast Cyprinidae

MY

Malaysia (endast Västmalaysia)

Endast Cyprinidae

NZ

Nya Zeeland

RU

Ryssland

SG

Singapore

Endast Cyprinidae

ZA

Sydafrika

LK

Sri Lanka

Endast Cyprinidae

TW

Taiwan

Endast Cyprinidae

TH

Thailand

Endast Cyprinidae

TR

Turkiet

US

Förenta staterna

---

(1)  Inga begränsningar om fältet inte fylls i. Om landet eller territoriet har tillstånd att exportera vissa arter, ägg eller könsceller, skall dessa arter anges och/eller en anmärkning göras i den här spalten, t.ex. ’endast ägg’.

1

(2)  Koden föregriper inte den definitiva beteckningen för detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.”

2

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/73

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 oktober 2005

om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska tillstånd för de nya verksamma ämnena boscalid, indoxacarb, spinosad och Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus

[delgivet med nr K(2005) 4002]

(Text av betydelse för EES)

(2005/743/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.1 fjärde stycket i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG mottog Tyskland i april 2001 en ansökan från BASF AG om införande av det verksamma ämnet boscalid (tidigare kallat nicobifen) i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom kommissionens beslut 2002/268/EG (2) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG mottog Tyskland i april 2001 en ansökan från BASF AG om införande av det verksamma ämnet boscalid (tidigare kallat nicobifen) i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom kommissionens beslut 2002/268/EG (2) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till det direktivet.

| (2) | I oktober 1997 mottog Nederländerna en ansökan från DuPont de Nemours rörande indoxacarb (tidigare kallat DPX-KN128). Genom kommissionens beslut 98/398/EG (3) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I oktober 1997 mottog Nederländerna en ansökan från DuPont de Nemours rörande indoxacarb (tidigare kallat DPX-KN128). Genom kommissionens beslut 98/398/EG (3) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktivet.

| (3) | I juli 1999 mottog Nederländerna en ansökan från Dow Agrosciences rörande spinosad. Genom kommissionens beslut 2000/210/EG (4) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktivet. |
| --- | --- |

(3)

I juli 1999 mottog Nederländerna en ansökan från Dow Agrosciences rörande spinosad. Genom kommissionens beslut 2000/210/EG (4) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktivet.

| (4) | I juli 1996 mottog Nederländerna en ansökan från Biosys rörande Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus. Genom kommissionens beslut 97/865/EG (5) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktivet. |
| --- | --- |

(4)

I juli 1996 mottog Nederländerna en ansökan från Biosys rörande Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus. Genom kommissionens beslut 97/865/EG (5) bekräftades att dokumentationen var fullständig och i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktivet.

| (5) | Bekräftelsen av att dokumentationen var fullständig var nödvändig för att en detaljerad granskning av ärendena skulle kunna äga rum, och för att medlemsstaterna skulle kunna utfärda provisoriska tillstånd för högst tre år för de växtskyddsmedel som innehåller de verksamma ämnena i fråga samtidigt som villkoren i artikel 8.1 i direktiv 91/414/EEG uppfylls, särskilt kravet på att en detaljerad utvärdering av det verksamma ämnet och av växtskyddsmedlet skall göras i enlighet med direktivets bestämmelser. |
| --- | --- |

(5)

Bekräftelsen av att dokumentationen var fullständig var nödvändig för att en detaljerad granskning av ärendena skulle kunna äga rum, och för att medlemsstaterna skulle kunna utfärda provisoriska tillstånd för högst tre år för de växtskyddsmedel som innehåller de verksamma ämnena i fråga samtidigt som villkoren i artikel 8.1 i direktiv 91/414/EEG uppfylls, särskilt kravet på att en detaljerad utvärdering av det verksamma ämnet och av växtskyddsmedlet skall göras i enlighet med direktivets bestämmelser.

| (6) | Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som har föreslagits av de respektive sökande företagen. De medlemsstater som handlägger ärendena lade fram sina utkast till utvärderingsrapporter för kommissionen den 22 november 2002 (boscalid), den 7 februari 2000 (indoxacarb), den 5 mars 2001 (spinosad) respektive den 19 november 1999 (Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus). |
| --- | --- |

(6)

Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som har föreslagits av de respektive sökande företagen. De medlemsstater som handlägger ärendena lade fram sina utkast till utvärderingsrapporter för kommissionen den 22 november 2002 (boscalid), den 7 februari 2000 (indoxacarb), den 5 mars 2001 (spinosad) respektive den 19 november 1999 (Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus).

| (7) | Sedan de föredragande medlemsstaterna lämnade in utkasten till utvärderingsrapporter har det blivit nödvändigt att begära ytterligare upplysningar från de sökande och att låta de föredragande medlemsstaterna granska uppgifterna och lämna in en bedömning av ärendet. Granskningen av ärendena pågår därför fortfarande och kommer inte att kunna avslutas inom den tid som anges i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Sedan de föredragande medlemsstaterna lämnade in utkasten till utvärderingsrapporter har det blivit nödvändigt att begära ytterligare upplysningar från de sökande och att låta de föredragande medlemsstaterna granska uppgifterna och lämna in en bedömning av ärendet. Granskningen av ärendena pågår därför fortfarande och kommer inte att kunna avslutas inom den tid som anges i direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Eftersom utvärderingen hittills inte har gett någon anledning till oro bör medlemsstaterna få möjlighet att förlänga provisoriska tillstånd för de växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen med 24 månader i enlighet med artikel 8 i direktiv 91/414/EEG, så att granskningen av ärendena kan fortsätta. Utvärderingen och beslutet om att eventuellt införa de verksamma ämnena i fråga i bilaga I kommer att ha avslutats inom 24 månader. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom utvärderingen hittills inte har gett någon anledning till oro bör medlemsstaterna få möjlighet att förlänga provisoriska tillstånd för de växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen med 24 månader i enlighet med artikel 8 i direktiv 91/414/EEG, så att granskningen av ärendena kan fortsätta. Utvärderingen och beslutet om att eventuellt införa de verksamma ämnena i fråga i bilaga I kommer att ha avslutats inom 24 månader.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna får förlänga provisoriska tillstånd för de växtskyddsmedel som innehåller boscalid, indoxacarb, spinosad eller Spodoptera exigua nuclear polyhedrosis virus med högst 24 månader från och med den dag detta beslut antas.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/34/EG (EUT L 125, 18.5.2005, s. 5).

1

(2)  EGT L 92, 9.4.2002, s. 34.

2

(3)  EGT L 176, 20.6.1998, s. 34.

3

(4)  EGT L 64, 11.3.2000, s. 24.

4

(5)  EGT L 351, 23.12.1997, s. 67.

5

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/75

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 oktober 2005

om krav för att förebygga högpatogen aviär influensa orsakad av aviärt influensavirus A av subtyp H5N1 hos mottagliga fåglar som hålls i djurparker i medlemsstaterna

[delgivet med nr K(2005) 4197]

(Text av betydelse för EES)

(2005/744/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan nå epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djurs och människors hälsa och starkt minska lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan nå epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djurs och människors hälsa och starkt minska lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen.

| (2) | I rådets direktiv 92/40/EEG av den 19 maj 1992 om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa (2) anges de kontrollåtgärder som skall vidtas vid ett utbrott av aviär influensa bland fjäderfä utan att det påverkar tillämpningen av de gemenskapsbestämmelser som reglerar handeln inom gemenskapen. Det direktivet gäller inte när aviär influensa har konstaterats hos andra fåglar, utan i sådana fall måste enligt direktivet den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om de åtgärder som den vidtar. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 92/40/EEG av den 19 maj 1992 om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa (2) anges de kontrollåtgärder som skall vidtas vid ett utbrott av aviär influensa bland fjäderfä utan att det påverkar tillämpningen av de gemenskapsbestämmelser som reglerar handeln inom gemenskapen. Det direktivet gäller inte när aviär influensa har konstaterats hos andra fåglar, utan i sådana fall måste enligt direktivet den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om de åtgärder som den vidtar.

| (3) | I rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A I till direktiv 90/425/EEG (3), särskilt artikel 3 i detta, föreskrivs att handel med och import av de djur, sperma, ägg (ova) och embryon som berörs inte får hindras eller begränsas av andra djurhälsoskäl än sådana som härrör från tillämpning av gemenskapslagstiftningen och särskilt då skyddsåtgärder som har vidtagits. I rådets direktiv 1999/22/EG av den 29 mars 1999 om hållande av vilda djur i djurparker (4), ges en definition av de djurparker som omfattas av det direktivet. Den definitionen av djurparker bör beaktas i detta beslut. Definitionen bör emellertid, när det gäller det här beslutet, kompletteras med avseende på handel. |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A I till direktiv 90/425/EEG (3), särskilt artikel 3 i detta, föreskrivs att handel med och import av de djur, sperma, ägg (ova) och embryon som berörs inte får hindras eller begränsas av andra djurhälsoskäl än sådana som härrör från tillämpning av gemenskapslagstiftningen och särskilt då skyddsåtgärder som har vidtagits. I rådets direktiv 1999/22/EG av den 29 mars 1999 om hållande av vilda djur i djurparker (4), ges en definition av de djurparker som omfattas av det direktivet. Den definitionen av djurparker bör beaktas i detta beslut. Definitionen bör emellertid, när det gäller det här beslutet, kompletteras med avseende på handel.

| (4) | Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har nyligen bekräftats i Turkiet, Rumänien och Ryssland väster om Uralbergen. Indicier och molekylärepidemiologiska uppgifter tyder starkt på att det aviära influensaviruset har spridits till dessa länder från Centralasien via flyttfåglar. Detta framgår också av den rapport som offentliggjordes den 14 oktober 2005 om besök som Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE) nyligen gjorde i Ryssland. |
| --- | --- |

(4)

Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har nyligen bekräftats i Turkiet, Rumänien och Ryssland väster om Uralbergen. Indicier och molekylärepidemiologiska uppgifter tyder starkt på att det aviära influensaviruset har spridits till dessa länder från Centralasien via flyttfåglar. Detta framgår också av den rapport som offentliggjordes den 14 oktober 2005 om besök som Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE) nyligen gjorde i Ryssland.

| (5) | Med tanke på risken för att högpatogen aviär influensa orsakad av aviärt influensavirus A av subtyp H5N1 sprids till gemenskapen har kommissionen antagit flera beslut, bland annat beslut 2005/734/EG om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden (5). |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på risken för att högpatogen aviär influensa orsakad av aviärt influensavirus A av subtyp H5N1 sprids till gemenskapen har kommissionen antagit flera beslut, bland annat beslut 2005/734/EG om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden (5).

| (6) | För att skydda den vilda faunan och bevara den biologiska mångfalden är det lämpligt att på gemenskapsnivå fastställa biosäkerhetsåtgärder för att förebygga högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 hos mottagliga fåglar som hålls i djurparker i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

För att skydda den vilda faunan och bevara den biologiska mångfalden är det lämpligt att på gemenskapsnivå fastställa biosäkerhetsåtgärder för att förebygga högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 hos mottagliga fåglar som hålls i djurparker i medlemsstaterna.

| (7) | Som en ytterligare skyddsåtgärd kan det under vissa förhållanden vara lämpligt att vaccinera mottagliga fåglar som hålls i djurparker. |
| --- | --- |

(7)

Som en ytterligare skyddsåtgärd kan det under vissa förhållanden vara lämpligt att vaccinera mottagliga fåglar som hålls i djurparker.

| (8) | Det är därför också lämpligt att på gemenskapsnivå fastställa de väsentliga krav när det gäller vaccinering av fåglar som hålls i djurparker som medlemsstaterna bör följa, om de anser att det är lämpligt att vaccinera sådana fåglar. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför också lämpligt att på gemenskapsnivå fastställa de väsentliga krav när det gäller vaccinering av fåglar som hålls i djurparker som medlemsstaterna bör följa, om de anser att det är lämpligt att vaccinera sådana fåglar.

| (9) | Vaccinering kan, även om den begränsas till särskilda kategorier av djur som inte i första hand berörs av handel, bidra till att skapa oklarhet om läget när det gäller aviär influensa i samband med internationell handel, inte bara för den medlemsstat eller den del av medlemsstaten där vaccinering genomförs. Handel med vaccinerade fåglar bör därför inte bedrivas såvida inte vissa krav är uppfyllda. Medlemsstaterna bör senast den 30 november 2005 underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett korrekt genomförande av detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

Vaccinering kan, även om den begränsas till särskilda kategorier av djur som inte i första hand berörs av handel, bidra till att skapa oklarhet om läget när det gäller aviär influensa i samband med internationell handel, inte bara för den medlemsstat eller den del av medlemsstaten där vaccinering genomförs. Handel med vaccinerade fåglar bör därför inte bedrivas såvida inte vissa krav är uppfyllda. Medlemsstaterna bör senast den 30 november 2005 underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett korrekt genomförande av detta beslut.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta beslut fastställs regler för att minska spridningen av aviär influensa orsakad av aviärt influensavirus A av subtyp H5N1 (nedan kallad ”aviär influensa”) från viltlevande fåglar till mottagliga fåglar som hålls i djurparker. Beroende på den specifika epidemiologiska situationen skall dessa regler särskilt inriktas på att förhindra direkt och indirekt kontakt mellan viltlevande fåglar, särskilt sjöfåglar, och mottagliga fåglar som hålls i djurparker.

Artikel 2

I detta beslut gäller följande definitioner:

| a) | djurpark:






  i) | alla permanenta anläggningar där levande djur som tillhör vilda arter hålls för att förevisas för allmänheten under minst sju dagar per år, med undantag av cirkusar, djuraffärer och anläggningar som medlemsstaterna undantar från kraven i detta beslut eftersom de inte förevisar ett betydande antal djur eller arter för allmänheten och undantaget inte äventyrar målen med detta direktiv, och |
| --- | --- | --- |

a)

djurpark:

i)

alla permanenta anläggningar där levande djur som tillhör vilda arter hålls för att förevisas för allmänheten under minst sju dagar per år, med undantag av cirkusar, djuraffärer och anläggningar som medlemsstaterna undantar från kraven i detta beslut eftersom de inte förevisar ett betydande antal djur eller arter för allmänheten och undantaget inte äventyrar målen med detta direktiv, och

| ii) | ett ”godkänt organ, institut eller centrum” enligt definitionen i artikel 2.1 c i rådets direktiv 92/65/EEG. |
| --- | --- |

ii)

ett ”godkänt organ, institut eller centrum” enligt definitionen i artikel 2.1 c i rådets direktiv 92/65/EEG.

| b) | mottaglig fågel: varje fågelart som kan tänkas vara mottaglig för aviär influensa och som inte är avsedd för framställning av animaliska produkter. |
| --- | --- |

b)

mottaglig fågel: varje fågelart som kan tänkas vara mottaglig för aviär influensa och som inte är avsedd för framställning av animaliska produkter.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall vidta lämpliga och genomförbara åtgärder för att minska risken för överföring av aviär influensa från viltlevande fåglar till mottagliga fåglar som hålls i djurparker, med beaktande av de kriterier och riskfaktorer som anges i bilaga I.

Artikel 4

Mot bakgrund av en riskbedömning får medlemsstaterna fatta beslut om att tillämpa vaccinering mot aviär influensa av mottagliga fåglar som hålls i djurparker och bedöms vara utsatta för risk enligt de krav som anges i bilaga II.

Artikel 5

1.   De medlemsstater som tänker tillämpa vaccinering enligt artikel 4 skall för kommissionen och officiellt för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lägga fram sina program för vaccinering av mottagliga fåglar som hålls i djurparker.

2.   Vaccinationsprogrammet i punkt 1 skall innehålla ingående uppgifter åtminstone om

| a) | exakt adress och belägenhet för djurparker där vaccineringen skall genomföras, |
| --- | --- |

a)

exakt adress och belägenhet för djurparker där vaccineringen skall genomföras,

| b) | specifik identifikation av och antal mottagliga fåglar, |
| --- | --- |

b)

specifik identifikation av och antal mottagliga fåglar,

| c) | individuell identifikation av de fåglar som skall vaccineras, |
| --- | --- |

c)

individuell identifikation av de fåglar som skall vaccineras,

| d) | den typ av vaccin som skall användas, vaccinationsschemat och tidsplanen för vaccineringen, |
| --- | --- |

d)

den typ av vaccin som skall användas, vaccinationsschemat och tidsplanen för vaccineringen,

| e) | skälen för beslutet att vidta vaccineringsåtgärderna, |
| --- | --- |

e)

skälen för beslutet att vidta vaccineringsåtgärderna,

| f) | tidsplan för de vaccineringar som skall genomföras. |
| --- | --- |

f)

tidsplan för de vaccineringar som skall genomföras.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall omedelbart vidta alla nödvändiga åtgärder för att följa detta beslut. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2005

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EGT L 167, 22.6.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

2

(3)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/68/EG (EUT L 226, 25.6.2004, s. 128).

3

(4)  EGT L 94, 9.4.1999, s. 24.

4

(5)  EUT L 274, 20.10.2005, s. 105. Beslut ändrad genom beslut (EG) nr 745/2005/EG (Se sidan 79 i detta nummer av EUT).

5

---

BILAGA I

Kriterier och riskfaktorer som skall beaktas vid tillämpningen av åtgärderna I artikel 3 I enskilda djurparker

| 1. | Djurparkens belägenhet längs med flyttfåglars sträckled, särskilt om fåglarna kommer från centrala och östra Asien samt områdena kring Kaspiska havet och Svarta havet. |
| --- | --- |

1.

Djurparkens belägenhet längs med flyttfåglars sträckled, särskilt om fåglarna kommer från centrala och östra Asien samt områdena kring Kaspiska havet och Svarta havet.

| 2. | Djurparkens avstånd till våtmarker, exempelvis dammar, kärr, sjöar eller floder där flyttande sjöfåglar kan samlas. |
| --- | --- |

2.

Djurparkens avstånd till våtmarker, exempelvis dammar, kärr, sjöar eller floder där flyttande sjöfåglar kan samlas.

| 3. | Djurparkens belägenhet i områden med hög täthet av flyttfåglar, särskilt sjöfåglar. |
| --- | --- |

3.

Djurparkens belägenhet i områden med hög täthet av flyttfåglar, särskilt sjöfåglar.

---

BILAGA II

VACCINATIONSKRAV

| 1. | Omfattning av den vaccinering som skall genomföras | Vaccinering skall endast gälla mottagliga fåglar i djurparker. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Fågelarter som skall vaccineras | En förteckning över alla fåglar som vaccineras skall utarbetas tillsammans med individuella identifikationer och bevaras i minst tio år från vaccinationsdatumet. |
| 3. | Vaccinationskampanjens längd | Alla fåglar som skall vaccineras i en djurpark skall vaccineras så fort som möjligt. Varje vaccinering i en djurpark skall i alla händelser vara avslutad inom 96 timmar. |
| 4. | Särskilt förflyttningsförbud för vaccinerade fåglar och produkter av vaccinerade fåglar | Vaccinerade fåglar får inte omfattas av handel eller flyttas mellan djurparker inom samma medlemsstat om inte detta sker under officiell övervakning, eller till en annan medlemsstat om inte särskilt tillstånd ges av den medlemsstaten.
  Produkter av sådana fåglar får inte komma in i livsmedelskedjan. |
| 5. | Särskild identifikation och särskild registrering av vaccinerade fåglar | Vaccinerade fåglar skall kunna identifieras individuellt och det måste finnas tydliga uppgifter om dessa fåglars identitet. Fåglar som vaccineras skall vid vaccineringen om möjligt förses med en outplånlig identifikation som anger att de har vaccinerats. |
| 6. | Genomförande av vaccinationskampanjen | Vaccineringen skall genomföras under kontroll av en officiell veterinär från de behöriga myndigheterna. Nödvändiga åtgärder skall ha vidtagits för att undvika eventuell spridning av viruset. Eventuella vaccinrester skall återlämnas till det ställe där vaccinet lämnades ut, tillsammans med en skriftlig uppgift om det antal fåglar som vaccinerats och det antal doser som använts.
  Om möjligt skall blodprov tas före och senast 30 dagar efter vaccineringen för ett serologiskt test för aviär influensa. Resultaten från testerna måste bevaras i minst tio år. |
| 7. | Vaccin som skall användas | Det inaktiverade vaccin som skall användas måste ha lämplig sammansättning och vara effektivt mot den virustyp som är i omlopp. Det skall användas i enlighet med tillverkarens och/eller veterinärmyndigheternas instruktioner. |
| 8. | Information till kommissionen om genomförande av detta program | En utförlig rapport om genomförandet av programmet tillsammans med resultatet av genomförda tester skall lämnas till kommissionen och till medlemsstaterna genom ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |

1.

Omfattning av den vaccinering som skall genomföras

Vaccinering skall endast gälla mottagliga fåglar i djurparker.

2.

Fågelarter som skall vaccineras

En förteckning över alla fåglar som vaccineras skall utarbetas tillsammans med individuella identifikationer och bevaras i minst tio år från vaccinationsdatumet.

3.

Vaccinationskampanjens längd

Alla fåglar som skall vaccineras i en djurpark skall vaccineras så fort som möjligt. Varje vaccinering i en djurpark skall i alla händelser vara avslutad inom 96 timmar.

4.

Särskilt förflyttningsförbud för vaccinerade fåglar och produkter av vaccinerade fåglar

Vaccinerade fåglar får inte omfattas av handel eller flyttas mellan djurparker inom samma medlemsstat om inte detta sker under officiell övervakning, eller till en annan medlemsstat om inte särskilt tillstånd ges av den medlemsstaten.

Produkter av sådana fåglar får inte komma in i livsmedelskedjan.

5.

Särskild identifikation och särskild registrering av vaccinerade fåglar

Vaccinerade fåglar skall kunna identifieras individuellt och det måste finnas tydliga uppgifter om dessa fåglars identitet. Fåglar som vaccineras skall vid vaccineringen om möjligt förses med en outplånlig identifikation som anger att de har vaccinerats.

6.

Genomförande av vaccinationskampanjen

Vaccineringen skall genomföras under kontroll av en officiell veterinär från de behöriga myndigheterna. Nödvändiga åtgärder skall ha vidtagits för att undvika eventuell spridning av viruset. Eventuella vaccinrester skall återlämnas till det ställe där vaccinet lämnades ut, tillsammans med en skriftlig uppgift om det antal fåglar som vaccinerats och det antal doser som använts.

Om möjligt skall blodprov tas före och senast 30 dagar efter vaccineringen för ett serologiskt test för aviär influensa. Resultaten från testerna måste bevaras i minst tio år.

7.

Vaccin som skall användas

Det inaktiverade vaccin som skall användas måste ha lämplig sammansättning och vara effektivt mot den virustyp som är i omlopp. Det skall användas i enlighet med tillverkarens och/eller veterinärmyndigheternas instruktioner.

8.

Information till kommissionen om genomförande av detta program

En utförlig rapport om genomförandet av programmet tillsammans med resultatet av genomförda tester skall lämnas till kommissionen och till medlemsstaterna genom ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

---

| 22.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/79

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 oktober 2005

om ändring av beslut 2005/734/EG om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden

[delgivet med nr K(2005) 4199]

(Text av betydelse för EES)

(2005/745/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan anta epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djurs och människors hälsa och starkt minska lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. Det finns risk för att sjukdomsagenset förs in via internationell handel med levande fjäderfä och fjäderfäprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan anta epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djurs och människors hälsa och starkt minska lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. Det finns risk för att sjukdomsagenset förs in via internationell handel med levande fjäderfä och fjäderfäprodukter.

| (2) | Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har nyligen bekräftats i tredjeländer som gränsar till gemenskapen. Indicier och molekylärepidemiologiska uppgifter tyder starkt på att det aviära influensaviruset har spridits via flyttfåglar. |
| --- | --- |

(2)

Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har nyligen bekräftats i tredjeländer som gränsar till gemenskapen. Indicier och molekylärepidemiologiska uppgifter tyder starkt på att det aviära influensaviruset har spridits via flyttfåglar.

| (3) | För att övervaka situationen i medlemsstaterna antog kommissionen beslut 2005/732/EG av den 17 oktober 2005 om godkännande av program för genomförande av medlemsstaternas undersökningar avseende aviär influensa hos fjäderfä och vilda fåglar under 2005 och fastställande av regler för rapportering och berättigande till ekonomiskt bidrag från gemenskapen till kostnader för genomförandet av dessa program (2). |
| --- | --- |

(3)

För att övervaka situationen i medlemsstaterna antog kommissionen beslut 2005/732/EG av den 17 oktober 2005 om godkännande av program för genomförande av medlemsstaternas undersökningar avseende aviär influensa hos fjäderfä och vilda fåglar under 2005 och fastställande av regler för rapportering och berättigande till ekonomiskt bidrag från gemenskapen till kostnader för genomförandet av dessa program (2).

| (4) | För att minska risken för att högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 förs in via vilda fåglar i anläggningar för fjäderfä och andra anläggningar där fåglar hålls i fångenskap antogs kommissionens beslut 2005/734/EG av den 19 oktober 2005 om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden (3). |
| --- | --- |

(4)

För att minska risken för att högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 förs in via vilda fåglar i anläggningar för fjäderfä och andra anläggningar där fåglar hålls i fångenskap antogs kommissionens beslut 2005/734/EG av den 19 oktober 2005 om fastställande av åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar till fjäderfä och andra fåglar i fångenskap och om ett system för tidig upptäckt i särskilt riskutsatta områden (3).

| (5) | Enligt det beslutet skall medlemsstaterna identifiera enskilda anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar hålls i fångenskap, vilka enligt epidemiologiska och ornitologiska uppgifter bör betraktas som särskilt utsatta för risken för aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 som sprids via vilda fåglar. |
| --- | --- |

(5)

Enligt det beslutet skall medlemsstaterna identifiera enskilda anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar hålls i fångenskap, vilka enligt epidemiologiska och ornitologiska uppgifter bör betraktas som särskilt utsatta för risken för aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 som sprids via vilda fåglar.

| (6) | Inför den nya flyttningsperioden för vilda fåglar i gemenskapen och rapporter om nya utbrott av aviär influensa i tredjeländer som gränsar till gemenskapen bör de gemenskapsåtgärder som redan har vidtagit enligt beslut 2005/734/EG för att minska risken för spridning av aviär influensa förstärkas och i lämpliga fall kompletteras. |
| --- | --- |

(6)

Inför den nya flyttningsperioden för vilda fåglar i gemenskapen och rapporter om nya utbrott av aviär influensa i tredjeländer som gränsar till gemenskapen bör de gemenskapsåtgärder som redan har vidtagit enligt beslut 2005/734/EG för att minska risken för spridning av aviär influensa förstärkas och i lämpliga fall kompletteras.

| (7) | Beslut 2005/734/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2005/734/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Medlemsstaterna bör senast den 5 november 2005 underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa en korrekt tillämpning av detta beslut. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör senast den 5 november 2005 underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa en korrekt tillämpning av detta beslut.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2005/734/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel 2a skall läggas till:
  ”Artikel 2a
  Ytterligare riskreducerande åtgärder
  1.   Medlemsstaterna skall, i de områden inom sina territorier som de har identifierat som särskilt utsatta för risken att aviär influensa införs, i enlighet med artikel 1.1, se till att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Att förbud mot att hålla fjäderfä utomhus införs utan oskäligt dröjsmål. Den behöriga myndigheten får dock tillåta att fjäderfä hålls utomhus, under förutsättning att de ges foder och vatten inomhus eller under ett skydd som i tillräcklig utsträckning avskräcker vilda fåglar från att landa och som förhindrar att vilda fåglar kommer i kontakt med foder eller vatten som är avsett för fjäderfän. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande artikel 2a skall läggas till:

”Artikel 2a

Ytterligare riskreducerande åtgärder

1.   Medlemsstaterna skall, i de områden inom sina territorier som de har identifierat som särskilt utsatta för risken att aviär influensa införs, i enlighet med artikel 1.1, se till att följande villkor är uppfyllda:

a)

Att förbud mot att hålla fjäderfä utomhus införs utan oskäligt dröjsmål. Den behöriga myndigheten får dock tillåta att fjäderfä hålls utomhus, under förutsättning att de ges foder och vatten inomhus eller under ett skydd som i tillräcklig utsträckning avskräcker vilda fåglar från att landa och som förhindrar att vilda fåglar kommer i kontakt med foder eller vatten som är avsett för fjäderfän.

| b) | Att de vattenbehållare för utomhusbruk som krävs för djurens välbefinnande för vissa typer av fjäderfä är tillräckligt avskärmade mot vilda sjöfåglar. |
| --- | --- |

b)

Att de vattenbehållare för utomhusbruk som krävs för djurens välbefinnande för vissa typer av fjäderfä är tillräckligt avskärmade mot vilda sjöfåglar.

| c) | Att fjäderfä inte ges vatten från ytvattenreservoarer som vilda fåglar vistas vid, såvida inte detta vatten har behandlats för att garantera att eventuella virus har inaktiverats. |
| --- | --- |

c)

Att fjäderfä inte ges vatten från ytvattenreservoarer som vilda fåglar vistas vid, såvida inte detta vatten har behandlats för att garantera att eventuella virus har inaktiverats.

| d) | Att användning av fåglar av arterna Anseriformes (andfåglar) och Charadriiformes (vadare och måsfåglar) som lockfåglar vid fågeljakt är förbjuden. Sådana fåglar får dock under sträng tillsyn av den behöriga myndigheten användas som lockfåglar för att attrahera vilda fåglar för provtagning inom ramen för det övervakningsprogram som införts genom beslut 2005/732/EG. |
| --- | --- |

d)

Att användning av fåglar av arterna Anseriformes (andfåglar) och Charadriiformes (vadare och måsfåglar) som lockfåglar vid fågeljakt är förbjuden. Sådana fåglar får dock under sträng tillsyn av den behöriga myndigheten användas som lockfåglar för att attrahera vilda fåglar för provtagning inom ramen för det övervakningsprogram som införts genom beslut 2005/732/EG.

2.   Medlemsstaterna skall se till att insamling av fjäderfä och andra fåglar på marknader, uppvisningar, utställningar och kulturella evenemang är förbjuden. Den behöriga myndigheten får dock tillåta insamling av fjäderfä och andra fåglar i fångenskap på sådana platser om en riskbedömning har gett ett positivt resultat.”

| 2. | Datumet ”den 31 januari 2006” i artikel 4 skall ersättas med orden ”den 1 december 2005”. |
| --- | --- |

2.

Datumet ”den 31 januari 2006” i artikel 4 skall ersättas med orden ”den 1 december 2005”.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall genast vidta de åtgärder som behövs för att följa detta beslut och offentliggöra dessa åtgärder. De skall genast underrätta kommissionen om dessa.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EUT L 274, 20.10.2005, s. 95.

2

(3)  EUT L 274, 20.10.2005, s. 105.

3

---