# Uradni list L 266/11.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 266 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4811. oktober 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 266

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4811. oktober 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1645/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembah Uredbe (ES) 2603/2000 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1646/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembah Uredbe (ES) št. 2604/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1647/2005 z dne 10. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 15 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1648/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog belgijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1649/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1650/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog italijanske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 23 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1651/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog madžarske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1652/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 29 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1653/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju tarifnih kvot in določitvi dajatev, ki se uporabljajo v okviru teh tarifnih kvot za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Alžirije v Evropsko skupnost | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1654/2005 z dne 10. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 874/2004 o pravilih javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene .eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo (
  1
  ) | 35 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1655/2005 z dne 10. oktobra 2005 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 50 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1656/2005 z dne 10. oktobra 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za sveže, hlajeno ali zamrznjeno goveje meso visoke kvalitete | 53 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1657/2005 z dne 10. oktobra 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Jordanije | 54 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1658/2005 z dne 10. oktobra 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu | 56 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1645/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembah Uredbe (ES) 2603/2000 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1646/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembah Uredbe (ES) št. 2604/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

10

Uredba Komisije (ES) št. 1647/2005 z dne 10. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

15

*

Uredba Komisije (ES) št. 1648/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog belgijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 1649/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 1650/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog italijanske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

23

*

Uredba Komisije (ES) št. 1651/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog madžarske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 1652/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

29

*

Uredba Komisije (ES) št. 1653/2005 z dne 10. oktobra 2005 o odprtju tarifnih kvot in določitvi dajatev, ki se uporabljajo v okviru teh tarifnih kvot za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Alžirije v Evropsko skupnost

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1654/2005 z dne 10. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 874/2004 o pravilih javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene .eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo (
  1
  )

1

35

*

Uredba Komisije (ES) št. 1655/2005 z dne 10. oktobra 2005 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

50

Uredba Komisije (ES) št. 1656/2005 z dne 10. oktobra 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za sveže, hlajeno ali zamrznjeno goveje meso visoke kvalitete

53

Uredba Komisije (ES) št. 1657/2005 z dne 10. oktobra 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Jordanije

54

Uredba Komisije (ES) št. 1658/2005 z dne 10. oktobra 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

56

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Odločba Sveta z dne 28. julija 2005 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji | 57 |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. septembra 2005 o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji | 59 |
| | * | Sklep Sveta z dne 3. oktobra 2005 o spremembi Protokola o Statuta Sodišča glede določitve pogojev in omejitev revizije sodb Sodišča prve stopnje s strani Sodišča | 60 |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 12. septembra 2005 o spremembi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskim postopkom pri uvoza določenega polietilentereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije | 62 |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 19. septembra 2005 o ločenem računovodstvu in sistemih stroškovnega računovodstva na osnovi regulativnega okvira za elektronske komunikacije (
  1
  ) | 64 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Odločba Sveta z dne 28. julija 2005 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

57

*

Sklep Sveta z dne 20. septembra 2005 o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

59

*

Sklep Sveta z dne 3. oktobra 2005 o spremembi Protokola o Statuta Sodišča glede določitve pogojev in omejitev revizije sodb Sodišča prve stopnje s strani Sodišča

60

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 12. septembra 2005 o spremembi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskim postopkom pri uvoza določenega polietilentereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

62

*

Priporočilo Komisije z dne 19. septembra 2005 o ločenem računovodstvu in sistemih stroškovnega računovodstva na osnovi regulativnega okvira za elektronske komunikacije (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1645/2005

z dne 6. oktobra 2005

o spremembah Uredbe (ES) 2603/2000 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREJŠNJI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata („PET“) s koeficientom viskoznosti 78 ml/g ali več, v skladu z DIN („Deutsche Industrienorm“) 53728, navadno uvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom, med drugim, iz Indije („zadevni izdelek“). Ukrepi so bili v obliki posebne dajatve v višini od 0 do 41,3 EUR na tono za posamezne sodelujoče indijske izvoznike, s posebno dajatvijo 41,3 EUR na tono za vse druge indijske izvoznike. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata („PET“) s koeficientom viskoznosti 78 ml/g ali več, v skladu z DIN („Deutsche Industrienorm“) 53728, navadno uvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom, med drugim, iz Indije („zadevni izdelek“). Ukrepi so bili v obliki posebne dajatve v višini od 0 do 41,3 EUR na tono za posamezne sodelujoče indijske izvoznike, s posebno dajatvijo 41,3 EUR na tono za vse druge indijske izvoznike.

B.   SEDANJI POSTOPEK

1.   ZAHTEVEK ZA PREGLED

| (2) | Po uvedbi dokončnih ukrepov je Komisija od indijskega proizvajalca zadevnega izdelka, South Asian Petrochem Limited („vlagatelj“), prejela zahtevek za začetek pospešenega pregleda Uredbe (ES) št. 2603/2000 v skladu s členom 20 osnovne uredbe. Vlagatelj je trdil, da ni povezan z nobenim drugim izvoznikom zadevnega izdelka. Trdil je tudi, da v času prvotnega obdobja preiskave ni izvažal zadevnega izdelka (od 1. oktobra 1998 do 30. septembra 1999), ampak da je zadevni izdelek v Skupnost izvažal kasneje. |
| --- | --- |

(2)

Po uvedbi dokončnih ukrepov je Komisija od indijskega proizvajalca zadevnega izdelka, South Asian Petrochem Limited („vlagatelj“), prejela zahtevek za začetek pospešenega pregleda Uredbe (ES) št. 2603/2000 v skladu s členom 20 osnovne uredbe. Vlagatelj je trdil, da ni povezan z nobenim drugim izvoznikom zadevnega izdelka. Trdil je tudi, da v času prvotnega obdobja preiskave ni izvažal zadevnega izdelka (od 1. oktobra 1998 do 30. septembra 1999), ampak da je zadevni izdelek v Skupnost izvažal kasneje.

2.   UVEDBA POSPEŠENEGA PREGLEDA

| (3) | Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložil vlagatelj in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 20 osnovne uredbe. Potem ko se je Komisija posvetovala s svetovalnim odborom in je zadevna industrija Skupnosti imela možnost za pripombe, je z objavo v Uradnem listu Evropske unije
   (3) uvedla pospešeni pregled Uredbe (ES) št. 2603/2000 v zvezi z vlagateljem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložil vlagatelj in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 20 osnovne uredbe. Potem ko se je Komisija posvetovala s svetovalnim odborom in je zadevna industrija Skupnosti imela možnost za pripombe, je z objavo v Uradnem listu Evropske unije
   (3) uvedla pospešeni pregled Uredbe (ES) št. 2603/2000 v zvezi z vlagateljem.

3.   ZADEVNI IZDELEK

| (4) | Izdelek, zajet v tem pregledu, je enak zadevnemu izdelku iz Uredbe (ES) št. 2603/2000 (glej uvodno izjavo (1)). |
| --- | --- |

(4)

Izdelek, zajet v tem pregledu, je enak zadevnemu izdelku iz Uredbe (ES) št. 2603/2000 (glej uvodno izjavo (1)).

4.   OBDOBJE PREISKAVE

| (5) | Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“).

5.   STRANKE V POSTOPKU

| (6) | Komisija je uradno obvestila vlagatelja in indijsko vlado o začetku preiskave. Nato je dala drugim zainteresiranim strankam priložnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Komisija ni prejela nobenega stališča in nobenega zahtevka za zaslišanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je uradno obvestila vlagatelja in indijsko vlado o začetku preiskave. Nato je dala drugim zainteresiranim strankam priložnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Komisija ni prejela nobenega stališča in nobenega zahtevka za zaslišanje.

| (7) | Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in v določenem roku prejela popoln odgovor. Komisija je pridobila in preverila vse podatke, za katere je menila, da jih potrebuje pri preiskavi, ter opravila obisk zaradi preveritve vlagateljevih prostorov v mestih Kalkuta in Haldia. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in v določenem roku prejela popoln odgovor. Komisija je pridobila in preverila vse podatke, za katere je menila, da jih potrebuje pri preiskavi, ter opravila obisk zaradi preveritve vlagateljevih prostorov v mestih Kalkuta in Haldia.

C.   OBSEG PREGLEDA

| (8) | Komisija je proučila iste subvencijske sheme, kot jih je že analizirala v prvotni preiskavi. Proučila je tudi, ali je vlagatelj uporabil katero koli drugo subvencijsko shemo, ali pa je v zvezi z zadevnim izdelkom prejemal začasne subvencije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je proučila iste subvencijske sheme, kot jih je že analizirala v prvotni preiskavi. Proučila je tudi, ali je vlagatelj uporabil katero koli drugo subvencijsko shemo, ali pa je v zvezi z zadevnim izdelkom prejemal začasne subvencije.

D.   REZULTATI PREISKAVE

1.   PRIZNANJE NOVEGA IZVOZNIKA

| (9) | Vlagatelj je uspešno dokazal, da ni niti neposredno niti posredno povezan z nobenim od proizvajalcev izvoznikov, za katere se za zadevni izdelek uporabljajo veljavni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(9)

Vlagatelj je uspešno dokazal, da ni niti neposredno niti posredno povezan z nobenim od proizvajalcev izvoznikov, za katere se za zadevni izdelek uporabljajo veljavni izravnalni ukrepi.

| (10) | Preiskava je pokazala, da vlagatelj v času prvotnega obdobja preiskave, tj. od 1. oktobra 1998 do 30. septembra 1999, ni izvažal zadevnega izdelka, ampak je začel v Skupnost izvažati po tem obdobju. Vlagatelj v času prvotne preiskave ni bil individualno preiskan iz drugih razlogov in ne zaradi zavrnitve sodelovanja s Komisijo. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava je pokazala, da vlagatelj v času prvotnega obdobja preiskave, tj. od 1. oktobra 1998 do 30. septembra 1999, ni izvažal zadevnega izdelka, ampak je začel v Skupnost izvažati po tem obdobju. Vlagatelj v času prvotne preiskave ni bil individualno preiskan iz drugih razlogov in ne zaradi zavrnitve sodelovanja s Komisijo.

| (11) | Posledično se potrjuje, da je potrebno vlagatelja šteti med nove izvoznike. Zato je v skladu s členom 20 osnovne uredbe treba določiti individualno stopnjo izravnalne dajatve za vlagatelja. |
| --- | --- |

(11)

Posledično se potrjuje, da je potrebno vlagatelja šteti med nove izvoznike. Zato je v skladu s členom 20 osnovne uredbe treba določiti individualno stopnjo izravnalne dajatve za vlagatelja.

2.   SUBVENCIONIRANJE

| (12) | Na podlagi podatkov iz vlagateljevega odgovora na vprašalnik Komisije in podatkov, zbranih med preiskavo, so bile preiskane naslednje sheme:






  — | shema „Duty Entitlement Passbook“ (shema za preložitev plačila uvoznih dajatev), |
| --- | --- | --- |

(12)

Na podlagi podatkov iz vlagateljevega odgovora na vprašalnik Komisije in podatkov, zbranih med preiskavo, so bile preiskane naslednje sheme:

—

shema „Duty Entitlement Passbook“ (shema za preložitev plačila uvoznih dajatev),

| — | shema izvoznih kreditov, |
| --- | --- |

—

shema izvoznih kreditov,

| — | shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“)/shema posebnih ekonomskih con („SPEC“), |
| --- | --- |

—

shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“)/shema posebnih ekonomskih con („SPEC“),

| — | shema „Export Promotion Capital Goods“ (shema za podporo izvozu investicijskega blaga), |
| --- | --- |

—

shema „Export Promotion Capital Goods“ (shema za podporo izvozu investicijskega blaga),

| — | shema oprostitve davka na dohodek, |
| --- | --- |

—

shema oprostitve davka na dohodek,

| — | shema West Bengal Incentives. |
| --- | --- |

—

shema West Bengal Incentives.

2.1   SHEME, KI SO BILE PREDMET PRVOTNE PREISKAVE IN JIH JE DRUŽBA UPORABILA

2.1.1   Shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“)/Shema posebnih ekonomskih con („SPEC“)

(a)   Pravna podlaga

| (13) | Te sheme temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Ta zakon indijski vladi omogoča izdajo uradnih obvestil v zvezi s trgovinsko politiko, ki se je prej imenovala „izvozno-uvozna politika“, od 1. septembra 2004 pa „zunanjetrgovinska politika“. Zunanjetrgovinska politika od leta 2004 do 2009, ki vključuje izvozno in uvozno politiko od leta 2002 do 2007, je ustrezna za obdobje preiskave v zvezi s pregledom pri tem primeru. Poleg tega indijska vlada določa postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko, v „Handbook of Procedures Volume I“ (‚HOP I‘) (Priročnik postopkov, Zvezek I) (4). |
| --- | --- |

(13)

Te sheme temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Ta zakon indijski vladi omogoča izdajo uradnih obvestil v zvezi s trgovinsko politiko, ki se je prej imenovala „izvozno-uvozna politika“, od 1. septembra 2004 pa „zunanjetrgovinska politika“. Zunanjetrgovinska politika od leta 2004 do 2009, ki vključuje izvozno in uvozno politiko od leta 2002 do 2007, je ustrezna za obdobje preiskave v zvezi s pregledom pri tem primeru. Poleg tega indijska vlada določa postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko, v „Handbook of Procedures Volume I“ (‚HOP I‘) (Priročnik postopkov, Zvezek I) (4).

| (14) | Podrobnosti teh shem se nahajajo v poglavjih 6 (SIUE) in 7 (SPEC) oziroma v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki in HOP I. |
| --- | --- |

(14)

Podrobnosti teh shem se nahajajo v poglavjih 6 (SIUE) in 7 (SPEC) oziroma v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki in HOP I.

(b)   Upravičenost

| (15) | Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v SIUE ali SPEC vključene vse družbe, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Toda za razliko od storitev in kmetijstva morajo družbe v industrijskih sektorjih izpolnjevati minimalni investicijski prag osnovnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do SIUE. |
| --- | --- |

(15)

Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v SIUE ali SPEC vključene vse družbe, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Toda za razliko od storitev in kmetijstva morajo družbe v industrijskih sektorjih izpolnjevati minimalni investicijski prag osnovnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do SIUE.

(c)   Praktično izvajanje

| (16) | SPEC je shema naslednica nekdanje sheme proste carinske cone („SPCC“). SPEC so posebej razmejene prostocarinske enklave, ki se po dokumentu o zunanjetrgovinski politiki za namene trgovinskih operacij, dajatev in davkov štejejo kot tuje ozemlje. Indijske oblasti so odobrile 35 SPEC. |
| --- | --- |

(16)

SPEC je shema naslednica nekdanje sheme proste carinske cone („SPCC“). SPEC so posebej razmejene prostocarinske enklave, ki se po dokumentu o zunanjetrgovinski politiki za namene trgovinskih operacij, dajatev in davkov štejejo kot tuje ozemlje. Indijske oblasti so odobrile 35 SPEC.

| (17) | SIUE so geografsko prožnejše in se lahko ustanovijo kjer koli v Indiji. Ta shema dopolnjuje SPEC. |
| --- | --- |

(17)

SIUE so geografsko prožnejše in se lahko ustanovijo kjer koli v Indiji. Ta shema dopolnjuje SPEC.

| (18) | Vloga za delovanje v okviru teh shem mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanem obsegu proizvodnje, pričakovani vrednosti izvoza ter uvoznih in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo družbe, so pogoji za sprejem posredovani družbi. Sporazum o priznanju statusa SIUE/SPEC družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja. |
| --- | --- |

(18)

Vloga za delovanje v okviru teh shem mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanem obsegu proizvodnje, pričakovani vrednosti izvoza ter uvoznih in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo družbe, so pogoji za sprejem posredovani družbi. Sporazum o priznanju statusa SIUE/SPEC družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.

| (19) | Ključna obveznost družbe iz sheme IUE oz. PEC, kot je določeno v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga. |
| --- | --- |

(19)

Ključna obveznost družbe iz sheme IUE oz. PEC, kot je določeno v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.

| (20) | Enote SIUE/SPEC so upravičene do naslednjih koncesij:






  (i) | oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki je potrebno za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali je s tem povezano; |
| --- | --- | --- |

(20)

Enote SIUE/SPEC so upravičene do naslednjih koncesij:

(i)

oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki je potrebno za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali je s tem povezano;

| (ii) | oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;

| (iii) | povračilo osnovnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago; |
| --- | --- |

(iii)

povračilo osnovnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;

| (iv) | „povračilo dajatev po stopnji ‚all industry rate‘ (splošna industrijska stopnja, ki jo določi indijska vlada)“ za kurilno olje, nabavljeno pri domačih naftnih družbah; |
| --- | --- |

(iv)

„povračilo dajatev po stopnji ‚all industry rate‘ (splošna industrijska stopnja, ki jo določi indijska vlada)“ za kurilno olje, nabavljeno pri domačih naftnih družbah;

| (v) | možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu ob plačilu ustreznih dajatev na končni izdelek, kar je izjema od splošne zahteve za izvoz celotne proizvodnje; |
| --- | --- |

(v)

možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu ob plačilu ustreznih dajatev na končni izdelek, kar je izjema od splošne zahteve za izvoz celotne proizvodnje;

| (vi) | oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobiček, nastal pri prodaji za izvoz v skladu s členom 10A ali 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010; |
| --- | --- |

(vi)

oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobiček, nastal pri prodaji za izvoz v skladu s členom 10A ali 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010;

| (vii) | možnost 100 % tujega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(vii)

možnost 100 % tujega lastniškega kapitala.

| (21) | Čeprav so koncesije pri obeh shemah v glavnem primerljive, obstajajo določene razlike. Na primer, samo IUE lahko uveljavlja 50 % znižanje dajatev, ki se plačajo od domače prodaje (prodaja DTA), medtem ko je v PEC za domačo prodajo treba plačati 100 % dajatev. Enota IUE lahko po takšni znižani stopnji proda do 50 % svojega domačega prometa. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav so koncesije pri obeh shemah v glavnem primerljive, obstajajo določene razlike. Na primer, samo IUE lahko uveljavlja 50 % znižanje dajatev, ki se plačajo od domače prodaje (prodaja DTA), medtem ko je v PEC za domačo prodajo treba plačati 100 % dajatev. Enota IUE lahko po takšni znižani stopnji proda do 50 % svojega domačega prometa.

| (22) | Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 indijskega zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci. |
| --- | --- |

(22)

Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 indijskega zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci.

| (23) | Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi točno evidenco vsega uvoza, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza. Ti dokumenti se predložijo periodično na zahtevo pristojnih organov („četrtletna in letna poročila o napredku“). |
| --- | --- |

(23)

Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi točno evidenco vsega uvoza, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza. Ti dokumenti se predložijo periodično na zahtevo pristojnih organov („četrtletna in letna poročila o napredku“).

| (24) | Vendar pa se „v nobenem primeru (od enote IUE ali PEC) ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi z svojim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“, kot je zapisano v odstavkih 6.11.2 in 7.13.2 HOP I. |
| --- | --- |

(24)

Vendar pa se „v nobenem primeru (od enote IUE ali PEC) ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi z svojim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“, kot je zapisano v odstavkih 6.11.2 in 7.13.2 HOP I.

| (25) | Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja brez predhodne formalne prijave posebnih transakcij. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je trajno napoten k IUE. Družba mora indijski vladi kriti stroške za plačo takšnega stalnega uslužbenca. |
| --- | --- |

(25)

Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja brez predhodne formalne prijave posebnih transakcij. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je trajno napoten k IUE. Družba mora indijski vladi kriti stroške za plačo takšnega stalnega uslužbenca.

| (26) | „Vse dejavnosti enot SPEC znotraj cone se, če ni določeno drugače, vključno z izvozom in ponovnim uvozom blaga opravljajo s postopkom samocertificiranja“, kot je navedeno v odstavku 7.29 Priloge HOP I. Tako redni pregledi carinskih organov izvoznih pošiljk enote SPEC niso potrebni. |
| --- | --- |

(26)

„Vse dejavnosti enot SPEC znotraj cone se, če ni določeno drugače, vključno z izvozom in ponovnim uvozom blaga opravljajo s postopkom samocertificiranja“, kot je navedeno v odstavku 7.29 Priloge HOP I. Tako redni pregledi carinskih organov izvoznih pošiljk enote SPEC niso potrebni.

| (27) | V tem primeru je vlagatelj uporabljal SIUE. Ker SPEC ni bila uporabljena, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. Vlagatelj je uporabljal SIUE za uvoz surovin in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, za domačo nabavo blaga brez trošarin, za povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje ter za prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Tako je koristil vse ugodnosti, opisane v zgornji uvodni izjavi (20) od (i) do (v). Vlagatelj ni koristil ugodnosti iz določb o oprostitvi davka od dohodka SIUE (glej uvodno izjavo (53)). |
| --- | --- |

(27)

V tem primeru je vlagatelj uporabljal SIUE. Ker SPEC ni bila uporabljena, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. Vlagatelj je uporabljal SIUE za uvoz surovin in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, za domačo nabavo blaga brez trošarin, za povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje ter za prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Tako je koristil vse ugodnosti, opisane v zgornji uvodni izjavi (20) od (i) do (v). Vlagatelj ni koristil ugodnosti iz določb o oprostitvi davka od dohodka SIUE (glej uvodno izjavo (53)).

(d)   Sklepi v zvezi s SIUE

| (28) | Oprostitve IUE dveh vrst uvoznih dajatev (tako imenovane „osnovne carine“ in „posebne dodatne carine“), povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen, in tako omogoča dodelitev ugodnosti vlagatelju v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker to izboljšuje likvidnost, saj ni treba plačati dajatev, ki bi sicer zapadle, in omogoča povračilo prometnega davka. |
| --- | --- |

(28)

Oprostitve IUE dveh vrst uvoznih dajatev (tako imenovane „osnovne carine“ in „posebne dodatne carine“), povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen, in tako omogoča dodelitev ugodnosti vlagatelju v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker to izboljšuje likvidnost, saj ni treba plačati dajatev, ki bi sicer zapadle, in omogoča povračilo prometnega davka.

| (29) | Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz (tako imenovana „dodatna carina“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi se lahko uporabile kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovan „mehanizem CENVAT“). Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni samo dodano vrednost, ne pa tudi surovine. |
| --- | --- |

(29)

Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz (tako imenovana „dodatna carina“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi se lahko uporabile kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovan „mehanizem CENVAT“). Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni samo dodano vrednost, ne pa tudi surovine.

| (30) | Tako samo oprostitev osnovne carine, posebne dodatne carine, povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje predstavljajo subvencije v smislu člena 2 osnovne uredbe. Te subvencije so zakonsko pogojene z opravljenim izvozom, zato se štejejo za specifične in se zanje lahko uvede izravnalne ukrepe po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj IUE, ki je določen v odstavku 6.1 dokumenta o zunanjetrgovinski politiki, je nujni pogoj za pridobitev olajšav. |
| --- | --- |

(30)

Tako samo oprostitev osnovne carine, posebne dodatne carine, povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje predstavljajo subvencije v smislu člena 2 osnovne uredbe. Te subvencije so zakonsko pogojene z opravljenim izvozom, zato se štejejo za specifične in se zanje lahko uvede izravnalne ukrepe po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj IUE, ki je določen v odstavku 6.1 dokumenta o zunanjetrgovinski politiki, je nujni pogoj za pridobitev olajšav.

| (31) | Poleg tega se te subvencije ne morejo šteti kot dovoljeni sistemi povračila dajatev ali subvencij v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjujejo strogih predpisov, določenih v točkah (h) in (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za povračila subvencij) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega se te subvencije ne morejo šteti kot dovoljeni sistemi povračila dajatev ali subvencij v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjujejo strogih predpisov, določenih v točkah (h) in (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za povračila subvencij) osnovne uredbe.

| (32) | V kolikor se povračilo prometnega davka in oprostitev uvoznih dajatev uporabljata za nakup investicijskega blaga, to pomeni, da nista več v skladu s predpisi o dovoljenih sistemih povračil, ker se to blago ne porabi v proizvodnem postopku, kot to zahtevata točka (h) (povračilo prometnega davka) in točka (i) (odpust uvoznih dajatev) Priloge I. |
| --- | --- |

(32)

V kolikor se povračilo prometnega davka in oprostitev uvoznih dajatev uporabljata za nakup investicijskega blaga, to pomeni, da nista več v skladu s predpisi o dovoljenih sistemih povračil, ker se to blago ne porabi v proizvodnem postopku, kot to zahtevata točka (h) (povračilo prometnega davka) in točka (i) (odpust uvoznih dajatev) Priloge I.

| (33) | Poleg tega in glede na ostale ugodnosti, ki izhajajo iz te sheme, je bilo potrjeno, da indijska vlaga nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja, ki bi potrdil, ali in v kakšnih količinah se v proizvodnji izvoznega izdelka uporabljajo surovine, nabavljene brez plačila dajatev, ali surovine, za katere velja povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru shem povračila subvencij, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega in glede na ostale ugodnosti, ki izhajajo iz te sheme, je bilo potrjeno, da indijska vlaga nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja, ki bi potrdil, ali in v kakšnih količinah se v proizvodnji izvoznega izdelka uporabljajo surovine, nabavljene brez plačila dajatev, ali surovine, za katere velja povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru shem povračila subvencij, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe).

| (34) | IUE lahko proda znaten delež svoje proizvodnje, in sicer do 50 % svojega letnega prometa, na domačem trgu. Tako izvoz celotne količine proizvedenih izdelkov ni zakonsko obvezen. Poleg tega te domače transakcije zaradi postopka samocertificiranja potekajo brez nadzora in kontrole vladnega uslužbenca. Tako ločeni prostori IUE vsaj deloma niso predmet fizičnega nadzora indijskih organov. To pa poveča pomen drugih elementov preverjanja pri pridobitvi statusa sistema preverjanja povračil, in sicer zlasti elementa nadzora povezave med surovinami, ki so oproščene dajatev, in proizvedenimi izvoznimi izdelki. |
| --- | --- |

(34)

IUE lahko proda znaten delež svoje proizvodnje, in sicer do 50 % svojega letnega prometa, na domačem trgu. Tako izvoz celotne količine proizvedenih izdelkov ni zakonsko obvezen. Poleg tega te domače transakcije zaradi postopka samocertificiranja potekajo brez nadzora in kontrole vladnega uslužbenca. Tako ločeni prostori IUE vsaj deloma niso predmet fizičnega nadzora indijskih organov. To pa poveča pomen drugih elementov preverjanja pri pridobitvi statusa sistema preverjanja povračil, in sicer zlasti elementa nadzora povezave med surovinami, ki so oproščene dajatev, in proizvedenimi izvoznimi izdelki.

| (35) | Glede uvedbe nadaljnjih postopkov preverjanja je potrebno opozoriti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (24), da IUE že s pravnega vidika ni treba nikoli povezati uvozne pošiljke z namembnim krajem ustreznega izdelka. Samo takšen nadzor pošiljk bi indijskim organom zagotovil dovolj podatkov o končnem namembnem kraju surovin, da bi preverili, ali oprostitve dajatev, povračila prometnega davka in povračila dajatev za kurilno olje ne presegajo količine surovin za izvozno proizvodnjo. Mesečne davčne napovedi za domačo prodajo na osnovi samoocene, ki jih indijski organi preverjajo periodično, ne zadoščajo. Tudi interni sistemi družb, ki se izvajajo brez zakonske obveznosti iz dokumenta o zunanjetrgovinski politiki, npr. sistem serijskih obrazcev, ne morejo zadostiti tako ključni potrebi po sistemu preverjanja povračil dajatev. Poleg tega mora sistem preverjanja povračil dajatev zasnovati in izvajati vlada in ga ne sme upravljati vsaka posamezna družba, ki želi vzpostaviti informacijski sistem. Zato se ugotavlja, da indijska vlada ni vzpostavila učinkovitega nadzornega mehanizma za določitev, katere surovine in v kakšnih količinah se uporabljajo v izvozni proizvodnji, ker indijska zunanjetrgovinska politika od IUE izrecno ne zahteva, da dokumentira povezavo med surovinami in proizvedenim izdelkom. |
| --- | --- |

(35)

Glede uvedbe nadaljnjih postopkov preverjanja je potrebno opozoriti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (24), da IUE že s pravnega vidika ni treba nikoli povezati uvozne pošiljke z namembnim krajem ustreznega izdelka. Samo takšen nadzor pošiljk bi indijskim organom zagotovil dovolj podatkov o končnem namembnem kraju surovin, da bi preverili, ali oprostitve dajatev, povračila prometnega davka in povračila dajatev za kurilno olje ne presegajo količine surovin za izvozno proizvodnjo. Mesečne davčne napovedi za domačo prodajo na osnovi samoocene, ki jih indijski organi preverjajo periodično, ne zadoščajo. Tudi interni sistemi družb, ki se izvajajo brez zakonske obveznosti iz dokumenta o zunanjetrgovinski politiki, npr. sistem serijskih obrazcev, ne morejo zadostiti tako ključni potrebi po sistemu preverjanja povračil dajatev. Poleg tega mora sistem preverjanja povračil dajatev zasnovati in izvajati vlada in ga ne sme upravljati vsaka posamezna družba, ki želi vzpostaviti informacijski sistem. Zato se ugotavlja, da indijska vlada ni vzpostavila učinkovitega nadzornega mehanizma za določitev, katere surovine in v kakšnih količinah se uporabljajo v izvozni proizvodnji, ker indijska zunanjetrgovinska politika od IUE izrecno ne zahteva, da dokumentira povezavo med surovinami in proizvedenim izdelkom.

| (36) | Poleg tega indijska vlada ni izvajala nadaljnjega nadzora na podlagi dejanske porabe surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) osnovne uredbe) morala storiti, in ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega indijska vlada ni izvajala nadaljnjega nadzora na podlagi dejanske porabe surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) osnovne uredbe) morala storiti, in ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta.

| (37) | Ob razkritju je vlagatelj trdil, da v primerjavi s prvotno preiskavo za oceno SIUE v tem primeru v smislu člena 22(4) osnovne uredbe ni bila uporabljena ista tehnologija. Treba je opozoriti, da so izvozniki med prvotno preiskavo predložili dokaze, da ni bilo presežnega odpusta, zato oprostitev dajatev za nabavo surovin v okviru SIUE prvotno ni bila izravnana. |
| --- | --- |

(37)

Ob razkritju je vlagatelj trdil, da v primerjavi s prvotno preiskavo za oceno SIUE v tem primeru v smislu člena 22(4) osnovne uredbe ni bila uporabljena ista tehnologija. Treba je opozoriti, da so izvozniki med prvotno preiskavo predložili dokaze, da ni bilo presežnega odpusta, zato oprostitev dajatev za nabavo surovin v okviru SIUE prvotno ni bila izravnana.

| (38) | Vendar vlagatelj v tem primeru ni predložil takšnih dokazov. V zvezi s tem je prav tako treba opozoriti, da je vlagatelj zadevni izdelek prodajal tudi na domačem trgu, kar pomeni, da niso bile vse surovine, nabavljene brez plačila dajatev, nujno uporabljene za izvozno proizvodnjo. Poleg tega je dejstvo, da v skladu z indijskim zakonom izvoznikom SIUE ni treba povezati uvozne pošiljke z namembnim krajem ustreznega izdelka, okoliščina, ki ni bila ugotovljena med prvotno preiskavo. Zato je bila v tem primeru shema ocenjena v skladu z določbami člena 22(4) osnovne uredbe, ki določa, da se morajo nove okoliščine upoštevati. Zato je sedanja ugotovitev, da SIUE ne pomeni dovoljenih povračil dajatev ali sistema povračila subvencij, potrjena. |
| --- | --- |

(38)

Vendar vlagatelj v tem primeru ni predložil takšnih dokazov. V zvezi s tem je prav tako treba opozoriti, da je vlagatelj zadevni izdelek prodajal tudi na domačem trgu, kar pomeni, da niso bile vse surovine, nabavljene brez plačila dajatev, nujno uporabljene za izvozno proizvodnjo. Poleg tega je dejstvo, da v skladu z indijskim zakonom izvoznikom SIUE ni treba povezati uvozne pošiljke z namembnim krajem ustreznega izdelka, okoliščina, ki ni bila ugotovljena med prvotno preiskavo. Zato je bila v tem primeru shema ocenjena v skladu z določbami člena 22(4) osnovne uredbe, ki določa, da se morajo nove okoliščine upoštevati. Zato je sedanja ugotovitev, da SIUE ne pomeni dovoljenih povračil dajatev ali sistema povračila subvencij, potrjena.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (39) | Ker dovoljeni sistemi povračila dajatev ali nadomestni sistemi povračil ne obstajajo, pomenijo torej ugodnosti od izravnalnih ukrepov odpust skupnih uvoznih dajatev (osnovne carine in posebne dodatne carine), ki se običajno zaračunajo ob uvozu, ter povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje, in sicer med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(39)

Ker dovoljeni sistemi povračila dajatev ali nadomestni sistemi povračil ne obstajajo, pomenijo torej ugodnosti od izravnalnih ukrepov odpust skupnih uvoznih dajatev (osnovne carine in posebne dodatne carine), ki se običajno zaračunajo ob uvozu, ter povračilo prometnega davka in povračilo dajatev za kurilno olje, in sicer med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom.

| (40) | Ob razkritju je vlagatelj trdil, da bi moral biti znesek subvencije, vključno z obrestnimi prilagoditvami za enkratne subvencije, izračunan samo na podlagi 7-mesečnega obdobja preiskave v zvezi s pregledom, med katerim je bil vlagatelj komercialno dejaven. Kot drugo možnost je vlagatelj zahteval obravnavo samo 10-mesečnega obdobja, kar vključuje tudi poskusno obdobje njegove proizvodnje. |
| --- | --- |

(40)

Ob razkritju je vlagatelj trdil, da bi moral biti znesek subvencije, vključno z obrestnimi prilagoditvami za enkratne subvencije, izračunan samo na podlagi 7-mesečnega obdobja preiskave v zvezi s pregledom, med katerim je bil vlagatelj komercialno dejaven. Kot drugo možnost je vlagatelj zahteval obravnavo samo 10-mesečnega obdobja, kar vključuje tudi poskusno obdobje njegove proizvodnje.

| (41) | V skladu s členom 5 osnovne uredbe je treba znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunati v smislu na prejemnika prenesene ugodnosti, katere obstoj se ugotovi med obdobjem preiskave. V skladu z isto določbo in standardno prakso ES je bilo za obdobje preiskave v zvezi s pregledom izbrano 12-mesečno obdobje; ugotovitve temeljijo na tem časovnem obdobju. Nobena določba osnovne uredbe ne določa, da se začetne faze v delovanju družbe ne upoštevajo. Zato je bil zahtevek vlagatelja zavrnjen. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 5 osnovne uredbe je treba znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunati v smislu na prejemnika prenesene ugodnosti, katere obstoj se ugotovi med obdobjem preiskave. V skladu z isto določbo in standardno prakso ES je bilo za obdobje preiskave v zvezi s pregledom izbrano 12-mesečno obdobje; ugotovitve temeljijo na tem časovnem obdobju. Nobena določba osnovne uredbe ne določa, da se začetne faze v delovanju družbe ne upoštevajo. Zato je bil zahtevek vlagatelja zavrnjen.

(i)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) in povračilo prometnega davka na surovine

| (42) | Znesek subvencije za vlagatelja je bil izračunan na osnovi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za uvožene materiale, tako kot tudi upravičena povračila prometnega davka in povračila dajatev za kurilno olje, in sicer med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, da je bil tako ugotovljen znesek subvencije kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako ugotovljena stopnja subvencije je znašala 12,6 %. |
| --- | --- |

(42)

Znesek subvencije za vlagatelja je bil izračunan na osnovi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za uvožene materiale, tako kot tudi upravičena povračila prometnega davka in povračila dajatev za kurilno olje, in sicer med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, da je bil tako ugotovljen znesek subvencije kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako ugotovljena stopnja subvencije je znašala 12,6 %.

| (43) | V tem smislu je vlagatelj trdil, da bi se kot števec moral uporabiti le del zneska subvencije, ki je neposredno namenjen zadevnemu izdelku. Vlagatelj proizvaja majhne količine PET nižje viskoznosti, kot je zadevni izdelek, in vmesni izdelek, amorfne PET granulate; omenjena izdelka ne spadata med izdelke, zajete v to preiskavo. Predlagal je porazdelitev zneska subvencije na podlagi prometa zadevnega izdelka glede na celotni promet. |
| --- | --- |

(43)

V tem smislu je vlagatelj trdil, da bi se kot števec moral uporabiti le del zneska subvencije, ki je neposredno namenjen zadevnemu izdelku. Vlagatelj proizvaja majhne količine PET nižje viskoznosti, kot je zadevni izdelek, in vmesni izdelek, amorfne PET granulate; omenjena izdelka ne spadata med izdelke, zajete v to preiskavo. Predlagal je porazdelitev zneska subvencije na podlagi prometa zadevnega izdelka glede na celotni promet.

| (44) | Vendar različne surovine ne morejo biti same po sebi povezane ali z zadevnim izdelkom ali s PET nižje viskoznosti in vmesnim izdelkom, saj se za proizvodnjo vseh teh vrst lahko uporabljajo enake surovine. Poleg tega ni obstajal noben primeren sistem preverjanja namembnega kraja surovin, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od (32) do (38). V takšnem primeru in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, sta bila tako števec kot imenovalec določena na podlagi celotnega obsega izdelkov vlagatelja, da bi se dodelil znesek subvencije, ki je namenjen zadevnemu izdelku. Vlagatelj ni dokazal, da bi katera koli druga metodologija pripeljala do natančnejšega rezultata. Zlasti je treba opozoriti, da bi bil tudi v primeru sprejetja zahtevka imenovalec sorazmerno znižan, kar bi pripeljalo do enakega skupnega rezultata. |
| --- | --- |

(44)

Vendar različne surovine ne morejo biti same po sebi povezane ali z zadevnim izdelkom ali s PET nižje viskoznosti in vmesnim izdelkom, saj se za proizvodnjo vseh teh vrst lahko uporabljajo enake surovine. Poleg tega ni obstajal noben primeren sistem preverjanja namembnega kraja surovin, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od (32) do (38). V takšnem primeru in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, sta bila tako števec kot imenovalec določena na podlagi celotnega obsega izdelkov vlagatelja, da bi se dodelil znesek subvencije, ki je namenjen zadevnemu izdelku. Vlagatelj ni dokazal, da bi katera koli druga metodologija pripeljala do natančnejšega rezultata. Zlasti je treba opozoriti, da bi bil tudi v primeru sprejetja zahtevka imenovalec sorazmerno znižan, kar bi pripeljalo do enakega skupnega rezultata.

(ii)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za investicijsko blago

| (45) | Za razliko od surovin investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je ugodnost za preiskovano družbo izračunana na podlagi zneska neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnega investicijskega blaga v industriji zadevnega izdelka (tj. 18,465 let), kar pripelje do zaokrožene amortizacijske stopnje 5,42 %).
  Tako izračunan znesek, ki velja za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako ugotovi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. Znesek dodanih obresti je temeljil na komercialni obrestni meri med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v Indiji. Pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, da je tako ugotovljena višina subvencije postala števec. V skladu s členoma 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet sektorja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako ugotovljena stopnja subvencije je znašala 0,9 %. |
| --- | --- |

(45)

Za razliko od surovin investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je ugodnost za preiskovano družbo izračunana na podlagi zneska neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnega investicijskega blaga v industriji zadevnega izdelka (tj. 18,465 let), kar pripelje do zaokrožene amortizacijske stopnje 5,42 %).

Tako izračunan znesek, ki velja za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako ugotovi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. Znesek dodanih obresti je temeljil na komercialni obrestni meri med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v Indiji. Pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, da je tako ugotovljena višina subvencije postala števec. V skladu s členoma 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet sektorja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako ugotovljena stopnja subvencije je znašala 0,9 %.

| (46) | Ob razkritju je vlagatelj trdil, da bi morala biti uporabljena posebna amortizacijska doba njegove družbe 18,93 let, in ne 18,465 let, ki je skupno povprečje s prvotno določeno amortizacijsko dobo. Trdil je tudi, da individualna amortizacijska doba odraža sedanjo industrijski standard v Indiji. |
| --- | --- |

(46)

Ob razkritju je vlagatelj trdil, da bi morala biti uporabljena posebna amortizacijska doba njegove družbe 18,93 let, in ne 18,465 let, ki je skupno povprečje s prvotno določeno amortizacijsko dobo. Trdil je tudi, da individualna amortizacijska doba odraža sedanjo industrijski standard v Indiji.

| (47) | Vendar, kot je določeno zgoraj, člen 7(3) osnovne uredbe zahteva obravnavo normalne, tj. povprečne amortizacijske dobe industrije in ne posebne dobe družbe. Poleg tega vlagatelj ni dokazal, da se je amortizacijski standard zadevne industrije na splošno zvišal. Argument je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(47)

Vendar, kot je določeno zgoraj, člen 7(3) osnovne uredbe zahteva obravnavo normalne, tj. povprečne amortizacijske dobe industrije in ne posebne dobe družbe. Poleg tega vlagatelj ni dokazal, da se je amortizacijski standard zadevne industrije na splošno zvišal. Argument je bil zato zavrnjen.

| (48) | Vlagatelj je trdil tudi, da za izračun zneska subvencije amortizacijska stopnja ne bi smela biti zaokrožena. |
| --- | --- |

(48)

Vlagatelj je trdil tudi, da za izračun zneska subvencije amortizacijska stopnja ne bi smela biti zaokrožena.

| (49) | Vendar se ugotavlja, da ta zaokrožitev ne vpliva na celotni rezultat, zato ta opomba nima vpliva. |
| --- | --- |

(49)

Vendar se ugotavlja, da ta zaokrožitev ne vpliva na celotni rezultat, zato ta opomba nima vpliva.

| (50) | Posledično celotna stopnja subvencije v okviru SIUE za vlagatelja znaša 13,5 %. |
| --- | --- |

(50)

Posledično celotna stopnja subvencije v okviru SIUE za vlagatelja znaša 13,5 %.

2.2   PRVOTNO PROUČENE SHEME, KI JIH DRUŽBA NI UPORABILA

2.2.1   Shema „Duty Entitlement Passbook“ (DEPBS)

| (51) | Vlagatelj ni koristil ugodnosti iz DEBPS. |
| --- | --- |

(51)

Vlagatelj ni koristil ugodnosti iz DEBPS.

2.2.2   Shema „Export Promotion Capital Goods“ (EPCGS)

| (52) | Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uvozil investicijskega blaga v okviru EPCGS in zato ni koristil EPCGS. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uvozil investicijskega blaga v okviru EPCGS in zato ni koristil EPCGS.

2.2.3   Shema oprostitve davka na dohodek

| (53) | Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v primeru odsotnosti obdavčljivega dobička ni bil deležen ugodnosti oprostitve davka od dohodka v okviru člena 10B zakona o davku od dohodka iz leta 1961. |
| --- | --- |

(53)

Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v primeru odsotnosti obdavčljivega dobička ni bil deležen ugodnosti oprostitve davka od dohodka v okviru člena 10B zakona o davku od dohodka iz leta 1961.

2.3   DRUGE SHEME, KI JIH JE DRUŽBA UPORABLJALA V ZVEZI Z ZADEVNIM IZDELKOM IN PROTI KATERIM BI SE LAHKO UVEDLI IZRAVNALNI UKREPI

2.3.1   Shema izvoznih kreditov (SIK)

(a)   Pravna podlaga

| (54) | SIK temelji na točkah 21 in 35A indijskega zakona o bančništvu (Indian Banking Regulation Act) iz leta 1949, ki omogoča indijski centralni banki „Reserve Bank of India (RBI)“, da usmerja komercialne banke na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(54)

SIK temelji na točkah 21 in 35A indijskega zakona o bančništvu (Indian Banking Regulation Act) iz leta 1949, ki omogoča indijski centralni banki „Reserve Bank of India (RBI)“, da usmerja komercialne banke na področju izvoznih kreditov.

| (55) | Podrobnosti sheme so določene v Master Circular IECD št. 35/04.02.02/2004-05 (izvozni kredit v tuji valuti) in Master Circular IECD št. 27/04.02.02/2004-05 (izvozni kredit v rupijah) RBI, ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(55)

Podrobnosti sheme so določene v Master Circular IECD št. 35/04.02.02/2004-05 (izvozni kredit v tuji valuti) in Master Circular IECD št. 27/04.02.02/2004-05 (izvozni kredit v rupijah) RBI, ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (56) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(56)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (57) | V okviru te sheme RBI obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku, z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov po mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. RBI bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(57)

V okviru te sheme RBI obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku, z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov po mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. RBI bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (58) | Zaradi teh Master Circulars RBI lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno pod tržnimi pogoji. V zvezi s tem Master Circular o izvoznih kreditih v rupijah navaja, da so „najvišje obrestne mere za kredite za izvoznike, kot je določeno v tej okrožnici, nižje od najvišjih obrestnih mer, ki se običajno obračunajo ostalim posojilojemalcem in se zato v tem smislu pojmujejo kot koncesijske“. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi teh Master Circulars RBI lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno pod tržnimi pogoji. V zvezi s tem Master Circular o izvoznih kreditih v rupijah navaja, da so „najvišje obrestne mere za kredite za izvoznike, kot je določeno v tej okrožnici, nižje od najvišjih obrestnih mer, ki se običajno obračunajo ostalim posojilojemalcem in se zato v tem smislu pojmujejo kot koncesijske“.

| (59) | Zaradi Master Circulars RBI je lahko vlagatelj v primerjavi z obrestnimi merami gotovinskih kreditov za kredite SIK koristil preferencialne obrestne mere. |
| --- | --- |

(59)

Zaradi Master Circulars RBI je lahko vlagatelj v primerjavi z obrestnimi merami gotovinskih kreditov za kredite SIK koristil preferencialne obrestne mere.

(d)   Sklepi v zvezi z SIK

| (60) | Prvič, preferencialne obrestne mere kredita SIK, določene z Master Circulars RBI iz uvodne izjave (55), so v primerjavi s kreditnimi stroški, določenimi izključno s tržnimi pogoji, znižale stroške obresti vlagatelja, in mu tako omogočile dodelitev ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Drugič, kljub dejstvu, da preferencialne kredite v okviru SIK dodelijo komercialne banke, se te ugodnosti obravnavajo kot finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(iv) osnovne uredbe. V okviru tega je treba poudariti, da niti člen 2(1)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij, opisanih v točkah (i), (ii) ali (iii) člena 2(1) osnovne uredbe. RBI je javni organ in tako spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100 % lasti vlade, izpolnjuje cilje javne politike, npr. monetarne politike; njeno upravo imenuje indijska vlada. RBI usmerja zasebna telesa, saj so komercialne banke vezane na določene pogoje, med drugim na (i) najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars RBI, in na določbe RBI, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki prioritetnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno vlade izvajajo. Poleg tega se ta subvencija šteje za specifično in takšno, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, ker so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoza in torej pogojene z opravljenim izvozom v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Prvič, preferencialne obrestne mere kredita SIK, določene z Master Circulars RBI iz uvodne izjave (55), so v primerjavi s kreditnimi stroški, določenimi izključno s tržnimi pogoji, znižale stroške obresti vlagatelja, in mu tako omogočile dodelitev ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Drugič, kljub dejstvu, da preferencialne kredite v okviru SIK dodelijo komercialne banke, se te ugodnosti obravnavajo kot finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(iv) osnovne uredbe. V okviru tega je treba poudariti, da niti člen 2(1)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij, opisanih v točkah (i), (ii) ali (iii) člena 2(1) osnovne uredbe. RBI je javni organ in tako spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100 % lasti vlade, izpolnjuje cilje javne politike, npr. monetarne politike; njeno upravo imenuje indijska vlada. RBI usmerja zasebna telesa, saj so komercialne banke vezane na določene pogoje, med drugim na (i) najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars RBI, in na določbe RBI, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki prioritetnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno vlade izvajajo. Poleg tega se ta subvencija šteje za specifično in takšno, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, ker so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoza in torej pogojene z opravljenim izvozom v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (61) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, obračunanimi za izvozne kredite, uporabljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in zneskom, ki bi bil plačljiv, če bi se uporabljale enake obrestne mere, kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki jih uporabljal vlagatelj. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako vzpostavljena stopnja subvencije SIK je 0,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, obračunanimi za izvozne kredite, uporabljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in zneskom, ki bi bil plačljiv, če bi se uporabljale enake obrestne mere, kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki jih uporabljal vlagatelj. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako vzpostavljena stopnja subvencije SIK je 0,4 %.

2.3.2   Shema industrijskih spodbud Zahodne Bengalije (West Bengal Incentive Scheme (WBIS))

| (62) | Podroben opis WBIS je določen v Sporočilu vlade Zahodne Bengalije, oddelek za trgovino in industrijo, št. 588-CI/H z dne 22. junija 1999 („WBIS 1999“), nazadnje zamenjan s Sporočilom št. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z dne 24. marca 2004 („WBIS 2004“). Preiskava je pokazala, da so bile ugodnosti, ki jih je pridobil vlagatelj, zanemarljive, in zato ni bilo nadaljnje analize WBIS. |
| --- | --- |

(62)

Podroben opis WBIS je določen v Sporočilu vlade Zahodne Bengalije, oddelek za trgovino in industrijo, št. 588-CI/H z dne 22. junija 1999 („WBIS 1999“), nazadnje zamenjan s Sporočilom št. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z dne 24. marca 2004 („WBIS 2004“). Preiskava je pokazala, da so bile ugodnosti, ki jih je pridobil vlagatelj, zanemarljive, in zato ni bilo nadaljnje analize WBIS.

3.   CELOTNI ZNESEK SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

| (63) | Ob upoštevanju dokončnih ugotovitev v zvezi z zgoraj določenimi shemami je stopnja subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, naslednja: | SIC | SIUE | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 0,4 % | 13,5 % | 13,9 % |

(63)

Ob upoštevanju dokončnih ugotovitev v zvezi z zgoraj določenimi shemami je stopnja subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, naslednja:

SIC

SIUE

Skupaj

South Asian Petrochem Limited

0,4 %

13,5 %

13,9 %

E.   SPREMEMBA UKREPOV, KI SE PREGLEDUJEJO

| (64) | V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe bi moral biti znesek izravnalnih dajatev manjši kot celoten znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če taka nižja dajatev zadošča za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. V prvotni preiskavi je bila vzpostavljena splošna raven odprave škode 44,3 %, kar je več kot stopnja dajatve, vzpostavljena za vlagatelja. |
| --- | --- |

(64)

V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe bi moral biti znesek izravnalnih dajatev manjši kot celoten znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če taka nižja dajatev zadošča za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. V prvotni preiskavi je bila vzpostavljena splošna raven odprave škode 44,3 %, kar je več kot stopnja dajatve, vzpostavljena za vlagatelja.

| (65) | Na podlagi ugotovitev med preiskavo v zvezi s pregledom velja, da bi za uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga je proizvedel in izvozil vlagatelj, morala veljati stopnja izravnalne dajatve, ki ustreza individualni stopnji subvencij za to družbo, tj. 13,9 %. Ker je dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 2603/2000, v obliki posebnega zneska na tono, je bila zgoraj omenjena stopnja dajatve za vlagatelja prav tako spremenjena v poseben znesek 106,5 EUR na tono. |
| --- | --- |

(65)

Na podlagi ugotovitev med preiskavo v zvezi s pregledom velja, da bi za uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga je proizvedel in izvozil vlagatelj, morala veljati stopnja izravnalne dajatve, ki ustreza individualni stopnji subvencij za to družbo, tj. 13,9 %. Ker je dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 2603/2000, v obliki posebnega zneska na tono, je bila zgoraj omenjena stopnja dajatve za vlagatelja prav tako spremenjena v poseben znesek 106,5 EUR na tono.

| (66) | Uredbo (ES) št. 2603/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(66)

Uredbo (ES) št. 2603/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

F.   ZAVEZA

| (67) | Vlagatelj je ponudil cenovno zavezo za svoj izvoz zadevnega izdelka v Skupnost v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Vlagatelj je ponudil cenovno zavezo za svoj izvoz zadevnega izdelka v Skupnost v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe.

| (68) | Po proučitvi ponudbe je Komisija menila, da je zaveza sprejemljiva, saj odpravlja škodljive učinke subvencioniranja. Poleg tega bodo redna in podrobna poročila, za katera se je vlagatelj zavezal, da jih bo zagotovil Komisiji, omogočila učinkovit nadzor. Tudi narava izdelka in struktura prodaje vlagatelja sta takšna, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjeni zavezi majhna. |
| --- | --- |

(68)

Po proučitvi ponudbe je Komisija menila, da je zaveza sprejemljiva, saj odpravlja škodljive učinke subvencioniranja. Poleg tega bodo redna in podrobna poročila, za katera se je vlagatelj zavezal, da jih bo zagotovil Komisiji, omogočila učinkovit nadzor. Tudi narava izdelka in struktura prodaje vlagatelja sta takšna, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjeni zavezi majhna.

| (69) | Da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje zavez in njihov nadzor, je treba ob predložitvi zahtevka za sprostitev v prost promet, ki je v skladu z zavezo, carinski službi zadevne države članice za oprostitev plačila dajatve predložiti veljavno „trgovinsko fakturo“, ki jo izda vlagatelj in vsebuje podatke, navedene v prilogi k Uredbi (ES) št. 2603/2000. Če se takšna faktura ne predloži ali če ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, bo plačana ustrezna stopnja izravnalne dajatve, da se zagotovi učinkovita uporaba zaveze. |
| --- | --- |

(69)

Da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje zavez in njihov nadzor, je treba ob predložitvi zahtevka za sprostitev v prost promet, ki je v skladu z zavezo, carinski službi zadevne države članice za oprostitev plačila dajatve predložiti veljavno „trgovinsko fakturo“, ki jo izda vlagatelj in vsebuje podatke, navedene v prilogi k Uredbi (ES) št. 2603/2000. Če se takšna faktura ne predloži ali če ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, bo plačana ustrezna stopnja izravnalne dajatve, da se zagotovi učinkovita uporaba zaveze.

| (70) | V primeru kršitve ali umika zaveze se v skladu s členoma 13(9) in (10) osnovne uredbe lahko uvede izravnalna dajatev. |
| --- | --- |

(70)

V primeru kršitve ali umika zaveze se v skladu s členoma 13(9) in (10) osnovne uredbe lahko uvede izravnalna dajatev.

G.   RAZKRITJE IN TRAJANJE UKREPOV

| (71) | Vlagatelj in indijska vlada sta bila seznanjena z bistvenimi dejstvi in premisleki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba Uredbe (ES) št. 2603/2000, ter sta imela možnost predložiti svoje pripombe. Pripombe, ki jih je predvsem glede SIUE predložil samo vlagatelj, so se upoštevale v ustreznih sklepih zgoraj v točki 2.1.1(d) – |
| --- | --- |

(71)

Vlagatelj in indijska vlada sta bila seznanjena z bistvenimi dejstvi in premisleki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba Uredbe (ES) št. 2603/2000, ter sta imela možnost predložiti svoje pripombe. Pripombe, ki jih je predvsem glede SIUE predložil samo vlagatelj, so se upoštevale v ustreznih sklepih zgoraj v točki 2.1.1(d) –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2603/2000 se spremeni, kakor sledi:

| (a) | V preglednico iz člena 1(3) se med proizvajalce v Indiji vstavi naslednje:








  Država | Podjetje | Dokončna dajatev
  (EUR na tono) | TARIC dodatna oznaka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Indija | South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585“ |

(a)

V preglednico iz člena 1(3) se med proizvajalce v Indiji vstavi naslednje:

Država

Podjetje

Dokončna dajatev

(EUR na tono)

TARIC dodatna oznaka

„Indija

South Asian Petrochem Limited

106,5

A585“

| (b) | V preglednico iz člena 2(3) se vstavi naslednje:







  Družba | Država | TARIC dodatna oznaka |
| --- | --- | --- | --- |
| „South Asian Petrochem Limited | Indija | A585“ |

(b)

V preglednico iz člena 2(3) se vstavi naslednje:

Družba

Država

TARIC dodatna oznaka

„South Asian Petrochem Limited

Indija

A585“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 6. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

A. DARLING

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 822/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 3).

2

(3)  UL C 8, 12.1.2005, str. 2.

3

(4)  Uradno obvestilo št. 1/2002-07 z dne 31.3.2002 Ministrstva za trgovino in industrijo indijske vlade.

4

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/10

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1646/2005

z dne 6. oktobra 2005

o spremembah Uredbe (ES) št. 2604/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (2) uvedel dokončno protidampiško dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s koeficientom viskoznosti 78 ml/g ali več, v skladu z DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 („zadevni izdelek“), navadno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom, med drugim, iz Indije. Ukrepi se uvedejo kot posebna stopnja dajatve 181,7 EUR na tono z izjemo uvoza posameznih izrecno omenjenih družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (2) uvedel dokončno protidampiško dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s koeficientom viskoznosti 78 ml/g ali več, v skladu z DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 („zadevni izdelek“), navadno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom, med drugim, iz Indije. Ukrepi se uvedejo kot posebna stopnja dajatve 181,7 EUR na tono z izjemo uvoza posameznih izrecno omenjenih družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (3) istočasno uvedel dokončno izravnalno dajatev 41,3 EUR na tono za uvoz enakega izdelka s poreklom, med drugim, iz Indije, v Skupnost, z izjemo uvoza posameznih izrecno omenjenih družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (3) istočasno uvedel dokončno izravnalno dajatev 41,3 EUR na tono za uvoz enakega izdelka s poreklom, med drugim, iz Indije, v Skupnost, z izjemo uvoza posameznih izrecno omenjenih družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

B.   SEDANJI POSTOPEK

1.   Zahtevek za pregled

| (3) | Po vzpostavitvi dokončnih ukrepov je Komisija od indijskega proizvajalca izvoznika, tj. South Asian Petrochem Limited („družba“), prejela zahtevek za začetek pregleda za „novega izvoznika“ iz Uredbe (ES) št. 2604/2000, v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Družba je trdila, da ni povezana z nobenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, za katerega se v zvezi z zadevnim izdelkom izvajajo veljavni protidampinški ukrepi. Trdila je tudi, da zadevnega izdelka v Skupnost ni izvažala v prvotnem obdobju preiskave (od 1. oktobra 1998 do 30. septembra 1999), pač pa je zadevni izdelek v Skupnost izvažala po navedenem obdobju. |
| --- | --- |

(3)

Po vzpostavitvi dokončnih ukrepov je Komisija od indijskega proizvajalca izvoznika, tj. South Asian Petrochem Limited („družba“), prejela zahtevek za začetek pregleda za „novega izvoznika“ iz Uredbe (ES) št. 2604/2000, v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Družba je trdila, da ni povezana z nobenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, za katerega se v zvezi z zadevnim izdelkom izvajajo veljavni protidampinški ukrepi. Trdila je tudi, da zadevnega izdelka v Skupnost ni izvažala v prvotnem obdobju preiskave (od 1. oktobra 1998 do 30. septembra 1999), pač pa je zadevni izdelek v Skupnost izvažala po navedenem obdobju.

2.   Začetek pregleda za „novega izvoznika“

| (4) | Komisija je proučila dokaze, ki jih je predložila družba, in ugotovila, da so zadostni za utemeljitev začetka pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Potem ko se je Komisija posvetovala s svetovalnim odborom in je zadevni industriji Skupnosti dala možnost za pripombe, je z Uredbo (ES) št. 33/2005 (4) začela pregled Uredbe (ES) št. 2604/2000 v zvezi z družbo in začela preiskavo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je proučila dokaze, ki jih je predložila družba, in ugotovila, da so zadostni za utemeljitev začetka pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Potem ko se je Komisija posvetovala s svetovalnim odborom in je zadevni industriji Skupnosti dala možnost za pripombe, je z Uredbo (ES) št. 33/2005 (4) začela pregled Uredbe (ES) št. 2604/2000 v zvezi z družbo in začela preiskavo.

| (5) | V skladu z Uredbo (ES) št. 33/2005 je bila razveljavljena protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 2604/2000 za uvoz zadevnega izdelka, ki ga je družba proizvajala in izvažala v Skupnost. Istočasno so carinski organi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe dobili navodilo, da uvedejo ustrezne ukrepe za registriranje tega uvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (ES) št. 33/2005 je bila razveljavljena protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 2604/2000 za uvoz zadevnega izdelka, ki ga je družba proizvajala in izvažala v Skupnost. Istočasno so carinski organi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe dobili navodilo, da uvedejo ustrezne ukrepe za registriranje tega uvoza.

| (6) | Istočasno in iz istih razlogov je Komisija po prejemu zahtevka družbe začela pospešen pregled Uredbe (ES) št. 2603/2000 v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (5). |
| --- | --- |

(6)

Istočasno in iz istih razlogov je Komisija po prejemu zahtevka družbe začela pospešen pregled Uredbe (ES) št. 2603/2000 v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (5).

3.   Stranke v postopku

| (7) | Komisija je uradno obvestila družbo in predstavnike Indije („država izvoznica“) o začetku pregleda za „novega izvoznika“. Poleg tega je dala drugim strankam, ki jih to neposredno zadeva, možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vendar Komisija ni prejela nobenega takšnega zahtevka. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je uradno obvestila družbo in predstavnike Indije („država izvoznica“) o začetku pregleda za „novega izvoznika“. Poleg tega je dala drugim strankam, ki jih to neposredno zadeva, možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vendar Komisija ni prejela nobenega takšnega zahtevka.

| (8) | Komisija je družbi poslala vprašalnik in v roku prejela odgovor. Komisija je tudi poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Opravljen je bil obisk zaradi preveritve poslovnih prostorov družbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je družbi poslala vprašalnik in v roku prejela odgovor. Komisija je tudi poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Opravljen je bil obisk zaradi preveritve poslovnih prostorov družbe.

4.   Obdobje preiskave

| (9) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 („obdobje preiskave“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 („obdobje preiskave“).

C.   RAZULTAT PREISKAVE

1.   Priznanje novega izvoznika

| (10) | Preiskava je potrdila, da družba v prvotnem obdobju preiskave ni izvažala zadevnega izdelka in da ga je začela v Skupnost izvažati po tem obdobju. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava je potrdila, da družba v prvotnem obdobju preiskave ni izvažala zadevnega izdelka in da ga je začela v Skupnost izvažati po tem obdobju.

| (11) | Družba je lahko tudi zadovoljivo dokazala, da ni neposredno ali posredno povezana z nobenim indijskim proizvajalcem izvoznikom, za katerega se v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo veljavni protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(11)

Družba je lahko tudi zadovoljivo dokazala, da ni neposredno ali posredno povezana z nobenim indijskim proizvajalcem izvoznikom, za katerega se v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo veljavni protidampinški ukrepi.

| (12) | Prav tako je potrjeno, da je družbo treba obravnavati kot „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe in je zato treba zanjo določiti individualno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(12)

Prav tako je potrjeno, da je družbo treba obravnavati kot „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe in je zato treba zanjo določiti individualno stopnjo dampinga.

2.   Damping

| (13) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je celotna domača prodaja družbe izdelka PET reprezentativna v primerjavi z njeno celotno izvozno prodajo v Skupnost. Ker je ta prodaja znašala več kot 5 % njene celotne izvozne prodaje v Skupnost, se je štela kot reprezentativna. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je celotna domača prodaja družbe izdelka PET reprezentativna v primerjavi z njeno celotno izvozno prodajo v Skupnost. Ker je ta prodaja znašala več kot 5 % njene celotne izvozne prodaje v Skupnost, se je štela kot reprezentativna.

| (14) | Komisija je nato določila tiste vrste PET, ki jih je družba prodala na domačem trgu in so bili enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je nato določila tiste vrste PET, ki jih je družba prodala na domačem trgu in so bili enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (15) | Preiskava je pokazala, da sta samo dve vrsti izdelkov, izvoženi v Skupnost, enaki ali neposredno primerljivi z izdelki, prodanimi na domačem trgu. Za vsako od teh dveh vrst izdelka je bilo proučeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna glede na ustrezno izvozno prodajo. Ker je bila domača prodaja obeh vrst precej nad mejo 5 %, sta se obe vrsti izdelka šteli kot reprezentativni. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je pokazala, da sta samo dve vrsti izdelkov, izvoženi v Skupnost, enaki ali neposredno primerljivi z izdelki, prodanimi na domačem trgu. Za vsako od teh dveh vrst izdelka je bilo proučeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna glede na ustrezno izvozno prodajo. Ker je bila domača prodaja obeh vrst precej nad mejo 5 %, sta se obe vrsti izdelka šteli kot reprezentativni.

| (16) | Z ugotavljanjem deleža prodaje primerljivega izdelka po neto prodajnih cenah, ki so enake ali višje kot proizvodni stroški (dobičkonosna prodaja), neodvisnim odjemalcem se je proučilo tudi, ali se lahko domačo prodajo posameznih vrst zadevnega izdelka šteje za običajen potek trgovine. Ker je obseg dobičkonosne prodaje zadevnega izdelka predstavljal manj kot 80 %, vendar 10 % ali več celotnega obsega prodaje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje posamezne vrste. |
| --- | --- |

(16)

Z ugotavljanjem deleža prodaje primerljivega izdelka po neto prodajnih cenah, ki so enake ali višje kot proizvodni stroški (dobičkonosna prodaja), neodvisnim odjemalcem se je proučilo tudi, ali se lahko domačo prodajo posameznih vrst zadevnega izdelka šteje za običajen potek trgovine. Ker je obseg dobičkonosne prodaje zadevnega izdelka predstavljal manj kot 80 %, vendar 10 % ali več celotnega obsega prodaje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje posamezne vrste.

| (17) | Ker se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, se pravi na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(17)

Ker se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, se pravi na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

| (18) | Da se zagotovi nepristranska primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile razlike, ki vplivajo na primerljivost cene, ustrezno popravljene v obliki prilagoditev v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Da se zagotovi nepristranska primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile razlike, ki vplivajo na primerljivost cene, ustrezno popravljene v obliki prilagoditev v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (19) | Vsi popravki, ki jih je glede izvozne prodaje zahtevala družba, so bili sprejeti. Ti popravki se nanašajo na provizije, kopenske in čezmorske prevozne stroške, zavarovanje, manipulativne stroške, stroške embaliranja in bančne stroške. |
| --- | --- |

(19)

Vsi popravki, ki jih je glede izvozne prodaje zahtevala družba, so bili sprejeti. Ti popravki se nanašajo na provizije, kopenske in čezmorske prevozne stroške, zavarovanje, manipulativne stroške, stroške embaliranja in bančne stroške.

| (20) | Glede domače prodaje so bili popravki v zvezi s provizijami, kopenskimi prevoznimi stroški, zavarovanjem, stroški embaliranja in bančnimi stroški sprejeti. Vendar so bili popravki, ki jih je družba zahtevala za posredni davek in uvozne dajatve na podlagi člena 2(10)(b) osnovne uredbe ter za stroške podružnice na podlagi člena 2(10)(k) osnovne uredbe, zavrnjeni zaradi spodaj navedenih razlogov. |
| --- | --- |

(20)

Glede domače prodaje so bili popravki v zvezi s provizijami, kopenskimi prevoznimi stroški, zavarovanjem, stroški embaliranja in bančnimi stroški sprejeti. Vendar so bili popravki, ki jih je družba zahtevala za posredni davek in uvozne dajatve na podlagi člena 2(10)(b) osnovne uredbe ter za stroške podružnice na podlagi člena 2(10)(k) osnovne uredbe, zavrnjeni zaradi spodaj navedenih razlogov.

| (21) | Zahtevek za popravek posrednih davkov temelji na trditvi, da so domače stranke zadevne družbe ob nakupu zadevnega izdelka na domačem trgu plačale znesek trošarine, ki ga ni mogoče povrniti, medtem ko za izvozne stranke družbe takšna dajatev ni veljala. Zahtevan je bil popravek normalne vrednosti, da bi se upošteval ta znesek trošarine, ki ga ni mogoče povrniti. Vendar je bila normalna vrednost, primerjana z izvozno ceno, določena na podlagi neto cene domače prodaje brez vseh davkov. Zato normalna vrednost ni vključevala trošarin, ki bi vplivale na ceno in primerljivost cen v smislu člena 2(10) osnovne uredbe. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da za davčno zavezanost domačih strank proizvajalca izvoznika ne velja popravek iz člena 2(10)(b) osnovne uredbe, saj takšna dajatev ne „bremeni primerljivega izdelka in njegovih sestavnih materialov“. Trošarina, ki jo plačajo domače stranke družbe, se odšteje od neto prodajne cene družbe in ne vpliva na proizvodne stroške družbe in na oblikovanje cen. Ker so se razlike med posrednimi dajatvami na domačem in izvoznem trgu že upoštevale s primerjavo neto cen domače prodaje družbe z njenimi cenami izvozne prodaje, je bil zahtevek družbe za popravek zavrnjen. |
| --- | --- |

(21)

Zahtevek za popravek posrednih davkov temelji na trditvi, da so domače stranke zadevne družbe ob nakupu zadevnega izdelka na domačem trgu plačale znesek trošarine, ki ga ni mogoče povrniti, medtem ko za izvozne stranke družbe takšna dajatev ni veljala. Zahtevan je bil popravek normalne vrednosti, da bi se upošteval ta znesek trošarine, ki ga ni mogoče povrniti. Vendar je bila normalna vrednost, primerjana z izvozno ceno, določena na podlagi neto cene domače prodaje brez vseh davkov. Zato normalna vrednost ni vključevala trošarin, ki bi vplivale na ceno in primerljivost cen v smislu člena 2(10) osnovne uredbe. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da za davčno zavezanost domačih strank proizvajalca izvoznika ne velja popravek iz člena 2(10)(b) osnovne uredbe, saj takšna dajatev ne „bremeni primerljivega izdelka in njegovih sestavnih materialov“. Trošarina, ki jo plačajo domače stranke družbe, se odšteje od neto prodajne cene družbe in ne vpliva na proizvodne stroške družbe in na oblikovanje cen. Ker so se razlike med posrednimi dajatvami na domačem in izvoznem trgu že upoštevale s primerjavo neto cen domače prodaje družbe z njenimi cenami izvozne prodaje, je bil zahtevek družbe za popravek zavrnjen.

| (22) | Ob razkritju je družba trdila, da je bilo dejstvo, da je bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno narejena na podlagi neto cen, tj. brez vseh posrednih davkov, nepomembno. Poleg tega je trdila, da je trošarina bremenila primerljivi izdelek in da je vplivala na primerljivost cen, kolikor strankam ni bilo v celoti povrnjeno in so na koncu morale plačati del trošarine. Zato naj bi njene stranke plačale višjo ceno na domačem trgu kot stranke na izvoznem trgu. Vendar je bila, kakor je omenjeno zgoraj, domača cena, uporabljena kot normalna vrednost, že brez trošarine, in zato vpliv na primerljivost cen ni bil mogoč. Družba prav tako ni predložila kakršnih koli podatkov ali dokazov za kakršen koli vpliv na primerljivost normalne vrednosti in izvozne cene. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni. |
| --- | --- |

(22)

Ob razkritju je družba trdila, da je bilo dejstvo, da je bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno narejena na podlagi neto cen, tj. brez vseh posrednih davkov, nepomembno. Poleg tega je trdila, da je trošarina bremenila primerljivi izdelek in da je vplivala na primerljivost cen, kolikor strankam ni bilo v celoti povrnjeno in so na koncu morale plačati del trošarine. Zato naj bi njene stranke plačale višjo ceno na domačem trgu kot stranke na izvoznem trgu. Vendar je bila, kakor je omenjeno zgoraj, domača cena, uporabljena kot normalna vrednost, že brez trošarine, in zato vpliv na primerljivost cen ni bil mogoč. Družba prav tako ni predložila kakršnih koli podatkov ali dokazov za kakršen koli vpliv na primerljivost normalne vrednosti in izvozne cene. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni.

| (23) | Zahtevani popravek za oprostitev uvozne dajatve je temeljil na trditvi, da kadar koli družba prodaja zadevni izdelek na domačem trgu, postanejo uvozne dajatve na surovine plačljive v obliki „povečane“ trošarine. Izraz „povečana“ trošarina se nanaša na različno davčno shemo, ki se uporablja za to družbo, ker je v primerjavi z drugimi indijskimi družbami (ki niso izvozno usmerjene enote (IUE)) ustanovljena kot izvozno usmerjena enota (IUE). V okviru te sheme za družbe IUE ne veljajo uvozne dajatve na surovine, ampak višja stopnja trošarine, če se blago, ki ga proizvedejo te družbe, prodaja na domačem trgu. Ker se za izvozno prodajo taka trošarina ne plačuje, je družba zahtevala, da se normalna vrednost ustrezno prilagodi. Zahtevek je bil zavrnjen, saj je družba nabavljala dajatev proste surovine, ne glede na to, ali se končni izdelek prodaja na domačem ali izvoznem trgu. Zato za primerljivi izdelek in njegove sestavne materiale ni veljala nobena uvozna dajatev, ko je bil izdelek prodan na domačem trgu; uvozna dajatev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe ni bila pobrana ali povrnjena, če je bil izdelek izvožen v Skupnost. Tako ni bilo vpliva na primerljivost med cenami na domačem in izvoznem trgu. Prav tako je ugotovljeno, da družba ni mogla dokazati plačila kakršne koli dodatne dajatve ali posrednega davka, razen trošarine na prodajo končnega izdelka, ki je opisan v uvodni izjavi (21). V nobenem primeru ni bilo mogoče jasno določiti, ali so bile v proizvodnji končnega izdelka uporabljene uvožene ali na domačem trgu kupljene surovine ter v kakšnih količinah. |
| --- | --- |

(23)

Zahtevani popravek za oprostitev uvozne dajatve je temeljil na trditvi, da kadar koli družba prodaja zadevni izdelek na domačem trgu, postanejo uvozne dajatve na surovine plačljive v obliki „povečane“ trošarine. Izraz „povečana“ trošarina se nanaša na različno davčno shemo, ki se uporablja za to družbo, ker je v primerjavi z drugimi indijskimi družbami (ki niso izvozno usmerjene enote (IUE)) ustanovljena kot izvozno usmerjena enota (IUE). V okviru te sheme za družbe IUE ne veljajo uvozne dajatve na surovine, ampak višja stopnja trošarine, če se blago, ki ga proizvedejo te družbe, prodaja na domačem trgu. Ker se za izvozno prodajo taka trošarina ne plačuje, je družba zahtevala, da se normalna vrednost ustrezno prilagodi. Zahtevek je bil zavrnjen, saj je družba nabavljala dajatev proste surovine, ne glede na to, ali se končni izdelek prodaja na domačem ali izvoznem trgu. Zato za primerljivi izdelek in njegove sestavne materiale ni veljala nobena uvozna dajatev, ko je bil izdelek prodan na domačem trgu; uvozna dajatev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe ni bila pobrana ali povrnjena, če je bil izdelek izvožen v Skupnost. Tako ni bilo vpliva na primerljivost med cenami na domačem in izvoznem trgu. Prav tako je ugotovljeno, da družba ni mogla dokazati plačila kakršne koli dodatne dajatve ali posrednega davka, razen trošarine na prodajo končnega izdelka, ki je opisan v uvodni izjavi (21). V nobenem primeru ni bilo mogoče jasno določiti, ali so bile v proizvodnji končnega izdelka uporabljene uvožene ali na domačem trgu kupljene surovine ter v kakšnih količinah.

| (24) | Družba je prav tako zahtevala popravek za stroške za svoje podružnice, zadolžene za prodajo na domačem trgu. Zahtevek je bil zavrnjen, saj so stroški za te podružnice zajemali tudi prodajne, splošne in administrativne stroške prodaje izdelkov, drugih kot zadevni izdelek, in zato niso bili neposredno povezani s prodajo zadevnega izdelka na domačem trgu. Zato družba ni dokazala, da so stroški podružnic vplivali na cene ali na primerljivost cen. Ob razkritju je družba trdila, da proizvaja le zadevni izdelek. Vendar je bila trditev v nasprotju z ugotovitvami. Poleg tega se v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe za namen določitve normalne vrednosti uporablja prodajna cena podružnic za prvo neodvisno stranko. Ker so podružnice del istega pravnega subjekta in strukture družbe, so bile trditve družbe zavrnjene in zahtevek za ta popravek ni bil upravičen. |
| --- | --- |

(24)

Družba je prav tako zahtevala popravek za stroške za svoje podružnice, zadolžene za prodajo na domačem trgu. Zahtevek je bil zavrnjen, saj so stroški za te podružnice zajemali tudi prodajne, splošne in administrativne stroške prodaje izdelkov, drugih kot zadevni izdelek, in zato niso bili neposredno povezani s prodajo zadevnega izdelka na domačem trgu. Zato družba ni dokazala, da so stroški podružnic vplivali na cene ali na primerljivost cen. Ob razkritju je družba trdila, da proizvaja le zadevni izdelek. Vendar je bila trditev v nasprotju z ugotovitvami. Poleg tega se v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe za namen določitve normalne vrednosti uporablja prodajna cena podružnic za prvo neodvisno stranko. Ker so podružnice del istega pravnega subjekta in strukture družbe, so bile trditve družbe zavrnjene in zahtevek za ta popravek ni bil upravičen.

| (25) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjana s tehtanim povprečjem izvozne cene ustrezne vrste zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjana s tehtanim povprečjem izvozne cene ustrezne vrste zadevnega izdelka.

| (26) | Primerjava je pokazala obstoj dampinga. Tehtana povprečna stopnja dampinga, določena za družbo in izražena kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti, znaša 25,5 %. |
| --- | --- |

(26)

Primerjava je pokazala obstoj dampinga. Tehtana povprečna stopnja dampinga, določena za družbo in izražena kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti, znaša 25,5 %.

D.   SPREMEMBA UKREPOV, KI SE PREGLEDUJEJO

| (27) | Glede na rezultate preiskave velja, da je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljene stopnje dampinga, ki pa v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe ne sme biti višja od stopnje škode za vso državo, ki je bila za Indijo določena v preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(27)

Glede na rezultate preiskave velja, da je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljene stopnje dampinga, ki pa v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe ne sme biti višja od stopnje škode za vso državo, ki je bila za Indijo določena v preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov.

| (28) | V pregledu za novega izvoznika se ne more določiti nobene individualne stopnje škode, saj je v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe preiskava omejena na proučitev individualne stopnje dampinga. Zato se je stopnja dampinga primerjala s stopnjo škode za vso državo, kot je bila za Indijo določena s končno uredbo. Ker je bila le-ta večja kot stopnja dampinga, bi morala raven ukrepov temeljiti na stopnji dampinga. |
| --- | --- |

(28)

V pregledu za novega izvoznika se ne more določiti nobene individualne stopnje škode, saj je v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe preiskava omejena na proučitev individualne stopnje dampinga. Zato se je stopnja dampinga primerjala s stopnjo škode za vso državo, kot je bila za Indijo določena s končno uredbo. Ker je bila le-ta večja kot stopnja dampinga, bi morala raven ukrepov temeljiti na stopnji dampinga.

| (29) | V skladu s členoma 14(1) osnovne uredbe in 24(1) Uredbe (ES) št. 2026/97 za noben izdelek ne veljajo protidampinške in izravnalne dajatve za namene obravnavanja iste okoliščine, ki je posledica dampinga ali subvencioniranega izvoza. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členoma 14(1) osnovne uredbe in 24(1) Uredbe (ES) št. 2026/97 za noben izdelek ne veljajo protidampinške in izravnalne dajatve za namene obravnavanja iste okoliščine, ki je posledica dampinga ali subvencioniranega izvoza.

| (30) | V vzporednem pospešenem pregledu Uredbe (ES) št. 2603/2000 je bila za družbo uvedena individualna stopnja izravnalne dajatve v višini 106,5 EUR na tono, ki ustreza stopnji izravnalne dajatve ad valorem v višini 13,9 %. |
| --- | --- |

(30)

V vzporednem pospešenem pregledu Uredbe (ES) št. 2603/2000 je bila za družbo uvedena individualna stopnja izravnalne dajatve v višini 106,5 EUR na tono, ki ustreza stopnji izravnalne dajatve ad valorem v višini 13,9 %.

| (31) | Ker je bilo za vse subvencije iz vzporednega pospešenega pregleda ugotovljeno, da so dejansko izvozne dajatve, se mora protidampinška dajatev prilagoditi, da bi upoštevala dejansko stopnjo dampinga po uvedbi izravnalnih dajatev, ki so izravnale učinek teh subvencij. |
| --- | --- |

(31)

Ker je bilo za vse subvencije iz vzporednega pospešenega pregleda ugotovljeno, da so dejansko izvozne dajatve, se mora protidampinška dajatev prilagoditi, da bi upoštevala dejansko stopnjo dampinga po uvedbi izravnalnih dajatev, ki so izravnale učinek teh subvencij.

| (32) | V skladu s tem protidampinška dajatev, ki se uporablja za ceno CIF na meji Skupnosti in upošteva rezultate vzporednega protisubvencijskega postopka, znaša:










  Družba | Stopnja škode | Stopnja dampinga | Stopnja izravnalne dajatve | Stopnja protidampinške dajatve | Predlagana protidampinška dajatev
  (EUR/tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |

(32)

V skladu s tem protidampinška dajatev, ki se uporablja za ceno CIF na meji Skupnosti in upošteva rezultate vzporednega protisubvencijskega postopka, znaša:

Družba

Stopnja škode

Stopnja dampinga

Stopnja izravnalne dajatve

Stopnja protidampinške dajatve

Predlagana protidampinška dajatev

(EUR/tono)

South Asian Petrochem Limited

44,3 %

25,5 %

13,9 %

11,6 %

88,9

E.   NAKNADNO OBRAČUNAVANJE PROTIDAMPINŠKE DAJATVE

| (33) | Ker se je pregled končal z ugotovljenim dampingom za zadevno družbo, se mora protidampinška dajatev, ki se uporablja za to družbo, naknadno obračunati za uvoz zadevnega izdelka, za katerega velja registracija v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 33/2005. |
| --- | --- |

(33)

Ker se je pregled končal z ugotovljenim dampingom za zadevno družbo, se mora protidampinška dajatev, ki se uporablja za to družbo, naknadno obračunati za uvoz zadevnega izdelka, za katerega velja registracija v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 33/2005.

F.   ZAVEZA

| (34) | Družba je v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe ponudila cenovno zavezo za svoj izvoz zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(34)

Družba je v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe ponudila cenovno zavezo za svoj izvoz zadevnega izdelka v Skupnost.

| (35) | Po proučitvi ponudbe je Komisija menila, da je zaveza sprejemljiva, saj odpravlja škodljive učinke dampinga. Poleg tega bodo redna in natančna poročila, za katera se je družba obvezala, da jih bo priskrbela Komisiji, omogočala učinkovito spremljanje. Tudi narava izdelka in struktura prodaje družbe sta takšna, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja zavezi majhna. |
| --- | --- |

(35)

Po proučitvi ponudbe je Komisija menila, da je zaveza sprejemljiva, saj odpravlja škodljive učinke dampinga. Poleg tega bodo redna in natančna poročila, za katera se je družba obvezala, da jih bo priskrbela Komisiji, omogočala učinkovito spremljanje. Tudi narava izdelka in struktura prodaje družbe sta takšna, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja zavezi majhna.

| (36) | Da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje zavez in njihov nadzor, je treba ob predložitvi zahtevka za sprostitev v prost promet, ki je v skladu z zavezo, carinski službi zadevnih držav članic za oprostitev plačila dajatve predložiti veljavno „trgovinsko fakturo“, ki jo izda vlagatelj in vsebuje podatke, navedene v prilogi k Uredbi (ES) št. 2604/2000. Če se takšna faktura ne predloži ali če ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, bo za zagotovitev učinkovite uporabe zaveze plačana ustrezna stopnja protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(36)

Da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje zavez in njihov nadzor, je treba ob predložitvi zahtevka za sprostitev v prost promet, ki je v skladu z zavezo, carinski službi zadevnih držav članic za oprostitev plačila dajatve predložiti veljavno „trgovinsko fakturo“, ki jo izda vlagatelj in vsebuje podatke, navedene v prilogi k Uredbi (ES) št. 2604/2000. Če se takšna faktura ne predloži ali če ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, bo za zagotovitev učinkovite uporabe zaveze plačana ustrezna stopnja protidampinške dajatve.

| (37) | V primeru kršitve ali umika zaveze se v skladu s členom 8(9) in (10) osnovne uredbe lahko uvede protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(37)

V primeru kršitve ali umika zaveze se v skladu s členom 8(9) in (10) osnovne uredbe lahko uvede protidampinška dajatev.

G.   RAZKRITJE IN TRAJANJE UKREPOV

| (38) | Družba je bila seznanjena z dejstvi in premisleki, na osnovi katerih naj bi se uvedla dokončna protidampinška dajatev na njen uvoz v Skupnost, in je imela možnost predložiti svoje pripombe. |
| --- | --- |

(38)

Družba je bila seznanjena z dejstvi in premisleki, na osnovi katerih naj bi se uvedla dokončna protidampinška dajatev na njen uvoz v Skupnost, in je imela možnost predložiti svoje pripombe.

| (39) | Ta pregled ne vpliva na datum prenehanja veljavnosti Uredbe (ES) št. 2604/2000 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(39)

Ta pregled ne vpliva na datum prenehanja veljavnosti Uredbe (ES) št. 2604/2000 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   V člen 1(3) Uredbe (ES) št. 2604/2000 se v preglednico med proizvajalce iz Indije vstavi naslednje:

| Država | Podjetje | Dokončna dajatev
  (EUR/t) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585“ |

Država

Podjetje

Dokončna dajatev

(EUR/t)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

South Asian Petrochem Limited

88,9

A585“

2.   Uvedena protidampinška dajatev se naknadno obračuna za uvoz zadevnega izdelka, ki je bil registriran v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 33/2005.

3.   Ne glede na odstavek 1 se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu s členom 2.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

V člen 2(3) Uredbe (ES) št. 2604/2000 se v preglednico med proizvajalce iz Indije doda naslednje:

| Družba | Država | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| „South Asian Petrochem Limited | Indija | A585“ |

Družba

Država

Dodatna oznaka TARIC

„South Asian Petrochem Limited

Indija

A585“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 6. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

A. DARLING

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 83/2005 (UL L 19, 21.1.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 822/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 3).

3

(4)  UL L 8, 12.1.2005, str. 9.

4

(5)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004.

5

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1647/2005

z dne 10. oktobra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 10. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 68,9 |
| 204 | 82,9 |
| 999 | 75,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,7 |
| 999 | 87,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 66,3 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 65,3 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 61,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,6 |
| 388 | 79,9 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 126,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,9 |
| 400 | 79,7 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 76,3 |
| 720 | 51,9 |
| 800 | 177,3 |
| 804 | 78,2 |
| 999 | 82,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 91,9 |
| 388 | 58,9 |
| 720 | 58,5 |
| 999 | 69,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

68,9

204

82,9

999

75,9

0707 00 05

052

87,7

999

87,7

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

66,3

382

63,3

388

65,3

524

67,9

528

61,9

999

64,9

0806 10 10

052

82,6

388

79,9

400

215,8

999

126,1

0808 10 80

388

84,9

400

79,7

508

26,4

512

76,3

720

51,9

800

177,3

804

78,2

999

82,1

0808 20 50

052

91,9

388

58,9

720

58,5

999

69,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1648/2005

z dne 10. oktobra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog belgijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Belgija ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je belgijska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005. |
| --- | --- |

(1)

Belgija ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je belgijska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005.

| (2) | Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka. |
| --- | --- |

(2)

Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis.

| (4) | Belgijska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni. |
| --- | --- |

(4)

Belgijska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S stalnim javnim razpisom belgijska intervencijska agencija da v prodajo na notranji trg Skupnosti skupno količino 49 891,492 ton belega sladkorja iz svojih zalog, ki je bil sprejet v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005.

Člen 2

1.   Ponudba in prodaja iz člena 1 potekata v skladu z Uredbo (ES) št. 1262/2001, razen če ni v tej uredbi drugače določeno.

2.   Z odstopanjem od člena 22(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1262/2001 belgijska intervencijska agencija sestavi obvestilo o javnem razpisu in ga objavi najmanj osem dni pred začetkom obdobja za oddajo ponudb.

Obvestilo navaja zlasti pogoje javnega razpisa.

Obvestilo in vse njegove spremembe se pošljejo Komisiji pred objavo.

Člen 3

Najnižja ponudba za vsak delni javni razpis je 250 ton.

Člen 4

1.   Obdobje za oddajo ponudbe v odgovor na prvi delni javni razpis se začne 20. oktobra 2005 in konča 26. oktobra 2005 ob 15.00 po bruseljskem času.

Obdobja za oddajo ponudb za drugi in kasnejše delne javne razpise se začnejo prvi delovni dan po izteku prejšnjega obdobja. Končajo se ob 15.00 po bruseljskem času:

| — | 9. in 23. november 2005, |
| --- | --- |

—

9. in 23. november 2005,

| — | 7. in 21. december 2005. |
| --- | --- |

—

7. in 21. december 2005.

2.   Ponudbe se vložijo pri belgijski intervencijski agenciji na naslov:

| Bureau d’intervention et de restitution belge |
| --- |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruselj |
| Tel. (32-2) 287 24 11 |
| Telefaks (32-2) 287 25 24 |

Bureau d’intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruselj

Tel. (32-2) 287 24 11

Telefaks (32-2) 287 25 24

Člen 5

Z odstopanjem od člena 28(1)(a) Uredbe (ES) št. 1262/2001 vsak ponudnik položi po 20 EUR varščine na 100 kg belega sladkorja.

Člen 6

Belgijska intervencijska agencija pošlje Komisiji oddane ponudbe v roku dveh ur od izteka roka za vloge iz člena 4(1).

Ponudniki niso identificirani.

Oddane ponudbe se sporočijo v elektronski obliki po vzorcu iz Priloge.

Če ni bila oddana nobena ponudba, države članice o tem obvestijo Komisijo v istem roku.

Člen 7

1.   Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali odloči, da ne bo sprejela vlog v skladu s postopkom iz člena 42(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

2.   Kadar bi dodelitev po najnižji ceni v skladu z odstavkom 1 pomenila preseganje razpoložljive količine, se zadevna dodelitev omeji na količino, ki je še na voljo.

Kadar bi dodelitev vsem ponudnikom, ki ponujajo enako ceno pomenila preseganje razpoložljive količine, se razpoložljiva količina dodeli, kot sledi:

| (a) | z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali |
| --- | --- |

(a)

z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali

| (b) | s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali |
| --- | --- |

(b)

s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali

| (c) | z žrebom. |
| --- | --- |

(c)

z žrebom.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 48. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1498/2005 (UL L 240, 16.9.2005, str. 39).

2

---

PRILOGA

Stalni javni razpisi za nadaljnjo prodajo 49 891,492 ton belega sladkorja iz zalog belgijske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Vzorec sporočila Komisiji iz člena 6)

(Uredba (ES) št. 1648/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številke ponudnikov | Številka serije | Količina (t) | Ponudbena cena
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itn. | | | |

1

2

3

4

Številke ponudnikov

Številka serije

Količina (t)

Ponudbena cena

EUR/100 kg

1

2

3

itn.

---

(1)  Sporočite po telefaksu na naslednjo številko: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1649/2005

z dne 10. oktobra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poljska ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je poljska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005. |
| --- | --- |

(1)

Poljska ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je poljska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005.

| (2) | Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka. |
| --- | --- |

(2)

Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis.

| (4) | Poljska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni. |
| --- | --- |

(4)

Poljska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S stalnim javnim razpisom poljska intervencijska agencija da v prodajo na notranji trg Skupnosti skupno količino 17 000 ton belega sladkorja iz svojih zalog, ki je bil sprejet v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005.

Člen 2

1.   Ponudba in prodaja iz člena 1 potekata v skladu z Uredbo (ES) št. 1262/2001, razen če ni v tej uredbi drugače določeno.

2.   Z odstopanjem od člena 22(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1262/2001 poljska intervencijska agencija sestavi obvestilo o javnem razpisu in ga objavi najmanj osem dni pred začetkom obdobja za oddajo ponudb.

Obvestilo navaja zlasti pogoje javnega razpisa.

Obvestilo in vse njegove spremembe se pošljejo Komisiji pred objavo.

Člen 3

Najnižja ponudba za vsak delni javni razpis je 250 ton.

Člen 4

1.   Obdobje za oddajo ponudbe v odgovor na prvi delni javni razpis se začne 20. oktobra 2005 in konča 26. oktobra 2005 ob 15.00 po bruseljskem času.

Obdobja za oddajo ponudb za drugi in kasnejše delne javne razpise se začnejo prvi delovni dan po izteku prejšnjega obdobja. Končajo se ob 15.00 po bruseljskem času:

| — | 9. in 23. november 2005, |
| --- | --- |

—

9. in 23. november 2005,

| — | 7. in 21. december 2005. |
| --- | --- |

—

7. in 21. december 2005.

2.   Ponudbe se vložijo pri poljski intervencijski agenciji na naslov:

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Cukru |
| Dział Dopłat i Interwencji |
| Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Tel. + 48 22 661 71 30 |
| Faks + 48 22 661 72 77 |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Cukru

Dział Dopłat i Interwencji

Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Tel. + 48 22 661 71 30

Faks + 48 22 661 72 77

Člen 5

Z odstopanjem od člena 28(1)(a) Uredbe (ES) št. 1262/2001 vsak ponudnik položi po 20 EUR varščine na 100 kg belega sladkorja.

Člen 6

Poljska intervencijska agencija pošlje Komisiji oddane ponudbe v roku dveh ur od izteka roka za vloge iz člena 4(1).

Ponudniki niso identificirani.

Oddane ponudbe se sporočijo v elektronski obliki po vzorcu iz Priloge.

Če ni bila oddana nobena ponudba, države članice o tem obvestijo Komisijo v istem roku.

Člen 7

1.   Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali odloči, da ne bo sprejela vlog v skladu s postopkom iz člena 42(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

2.   Kadar bi dodelitev po najnižji ceni v skladu z odstavkom 1 pomenila preseganje razpoložljive količine, se zadevna dodelitev omeji na količino, ki je še na voljo.

Kadar bi dodelitev vsem ponudnikom, ki ponujajo enako ceno pomenila preseganje razpoložljive količine, se razpoložljiva količina dodeli, kot sledi:

| (a) | z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali |
| --- | --- |

(a)

z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali

| (b) | s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali |
| --- | --- |

(b)

s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali

| (c) | z žrebom. |
| --- | --- |

(c)

z žrebom.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 48. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1498/2005 (UL L 240, 16.9.2005, str. 39).

2

---

PRILOGA

Stalni javni razpisi za nadaljnjo prodajo 17 000 ton belega sladkorja iz zalog poljske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Vzorec sporočila Komisiji iz člena 6)

(Uredba (ES) št. 1649/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številke ponudnikov | Številka serije | Količina (t) | Ponudbena cena
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itn. | | | |

1

2

3

4

Številke ponudnikov

Številka serije

Količina (t)

Ponudbena cena

EUR/100 kg

1

2

3

itn.

---

(1)  Sporočite po telefaksu na naslednjo številko: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1650/2005

z dne 10. oktobra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog italijanske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Italija ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je belgijska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom 2005 in 30. junijem 2005. |
| --- | --- |

(1)

Italija ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je belgijska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom 2005 in 30. junijem 2005.

| (2) | Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka. |
| --- | --- |

(2)

Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis.

| (4) | Italijanska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni. |
| --- | --- |

(4)

Italijanska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S stalnim javnim razpisom italijanska intervencijska agencija da v prodajo na notranji trg Skupnosti skupno količino 74 300,8 ton belega sladkorja iz svojih zalog, ki je bil sprejet v intervencijo med 1. aprilom 2005 in 30. junijem 2005.

Člen 2

1.   Ponudba in prodaja iz člena 1 potekata v skladu z Uredbo (ES) št. 1262/2001, razen če ni v tej uredbi drugače določeno.

2.   Z odstopanjem od člena 22(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1262/2001 italijanska intervencijska agencija sestavi obvestilo o javnem razpisu in ga objavi najmanj osem dni pred začetkom obdobja za oddajo ponudb.

Obvestilo navaja zlasti pogoje javnega razpisa.

Obvestilo in vse njegove spremembe se pošljejo Komisiji pred objavo.

Člen 3

Najnižja ponudba za vsak delni javni razpis je 250 ton.

Člen 4

1.   Obdobje za oddajo ponudbe v odgovor na prvi delni javni razpis se začne 20. oktobra 2005 in konča 26. oktobra 2005 ob 15.00 po bruseljskem času.

Obdobja za oddajo ponudb za drugi in kasnejše delne javne razpise se začnejo prvi delovni dan po izteku prejšnjega obdobja. Končajo se ob 15.00 po bruseljskem času:

| — | 9. in 23. november 2005, |
| --- | --- |

—

9. in 23. november 2005,

| — | 7. in 21. december 2005. |
| --- | --- |

—

7. in 21. december 2005.

2.   Ponudbe se vložijo pri italijanski intervencijski agenciji na naslov:

| AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura |
| --- |
| Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool |
| Via Torino, 45 |
| 00185 Roma |
| Tel. 0039 06 49499558 |
| Faks 0039 06 49499761 |

AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura

Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool

Via Torino, 45

00185 Roma

Tel. 0039 06 49499558

Faks 0039 06 49499761

Člen 5

Z odstopanjem od člena 28(1)(a) Uredbe (ES) št. 1262/2001 vsak ponudnik položi po 20 EUR varščine na 100 kg belega sladkorja.

Člen 6

Italijanska intervencijska agencija pošlje Komisiji oddane ponudbe v roku dveh ur od izteka roka za vloge iz člena 4(1).

Ponudniki niso identificirani.

Oddane ponudbe se sporočijo v elektronski obliki po vzorcu iz Priloge.

Če ni bila oddana nobena ponudba, države članice o tem obvestijo Komisijo v istem roku.

Člen 7

1.   Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali odloči, da ne bo sprejela vlog v skladu s postopkom iz člena 42(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

2.   Kadar bi dodelitev po najnižji ceni v skladu z odstavkom 1 pomenila preseganje razpoložljive količine na voljo, se zadevna dodelitev omeji na količino, ki je še na voljo.

Kadar bi dodelitev vsem ponudnikom, ki ponujajo enako ceno pomenila preseganje razpoložljive količine, se razpoložljiva količina dodeli, kot sledi:

| (a) | z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali |
| --- | --- |

(a)

z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali

| (b) | s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali |
| --- | --- |

(b)

s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali

| (c) | z žrebom. |
| --- | --- |

(c)

z žrebom.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 48. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1498/2005 (UL L 240, 16.9.2005, str. 39).

2

---

PRILOGA

Stalni javni razpisi za nadaljnjo prodajo 74 300,8 ton belega sladkorja iz zalog italijanske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Vzorec sporočila Komisiji iz člena 6)

(Uredba (ES) št. 1650/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številke ponudnikov | Številka serije | Količina (t) | Ponudbena cena
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itn. | | | |

1

2

3

4

Številke ponudnikov

Številka serije

Količina (t)

Ponudbena cena

EUR/100 kg

1

2

3

itn.

---

(1)  Sporočite po telefaksu na naslednjo številko: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1651/2005

z dne 10. oktobra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog madžarske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Madžarska ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je madžarska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005. |
| --- | --- |

(1)

Madžarska ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je madžarska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005.

| (2) | Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka. |
| --- | --- |

(2)

Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis.

| (4) | Madžarska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni. |
| --- | --- |

(4)

Madžarska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S stalnim javnim razpisom madžarska intervencijska agencija da v prodajo na notranji trg Skupnosti skupno količino 87 000 ton belega sladkorja iz svojih zalog, ki je bil sprejet v intervencijo med 1. aprilom in 30. junijem 2005.

Člen 2

1.   Ponudba in prodaja iz člena 1 potekata v skladu z Uredbo (ES) št. 1262/2001, razen če ni v tej uredbi drugače določeno.

2.   Z odstopanjem od člena 22(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1262/2001 madžarska intervencijska agencija sestavi obvestilo o javnem razpisu in ga objavi najmanj osem dni pred začetkom obdobja za oddajo ponudb.

Obvestilo navaja zlasti pogoje javnega razpisa.

Obvestilo in vse njegove spremembe se pošljejo Komisiji pred objavo.

Člen 3

Najnižja ponudba za vsak delni javni razpis je 250 ton.

Člen 4

1.   Obdobje za oddajo ponudbe v odgovor na prvi delni javni razpis se začne 20. oktobra 2005 in konča 26. oktobra 2005 ob 15.00 po bruseljskem času.

Obdobja za oddajo ponudb za drugi in kasnejše delne javne razpise se začnejo prvi delovni dan po izteku prejšnjega obdobja. Končajo se ob 15.00 po bruseljskem času:

| — | 9. in 23. november 2005, |
| --- | --- |

—

9. in 23. november 2005,

| — | 7. in 21. december 2005. |
| --- | --- |

—

7. in 21. december 2005.

2.   Ponudbe se vložijo pri madžarski intervencijski agenciji na naslov:

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH) |
| --- |
| (Agricultural and Rural Developement Agency) |
| Alkotmány utca 29 |
| HU-1054 Budapest |
| Tel. (36-1) 219-45 14 |
| Faks (36-1) 219-45 11 ali (36-1) 219-45 12 |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH)

(Agricultural and Rural Developement Agency)

Alkotmány utca 29

HU-1054 Budapest

Tel. (36-1) 219-45 14

Faks (36-1) 219-45 11 ali (36-1) 219-45 12

Člen 5

Z odstopanjem od člena 28(1)(a) Uredbe (ES) št. 1262/2001 vsak ponudnik položi po 20 EUR varščine na 100 kg belega sladkorja.

Člen 6

Madžarska intervencijska agencija pošlje Komisiji oddane ponudbe v roku dveh ur od izteka roka za vloge iz člena 4(1).

Ponudniki niso identificirani.

Oddane ponudbe se sporočijo v elektronski obliki po vzorcu iz Priloge.

Če ni bila oddana nobena ponudba, države članice o tem obvestijo Komisijo v istem roku.

Člen 7

1.   Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali odloči, da ne bo sprejela vlog v skladu s postopkom iz člena 42(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

2.   Kadar bi dodelitev po najnižji ceni v skladu z odstavkom 1 pomenila preseganje razpoložljive količine, se zadevna dodelitev omeji na količino, ki je še na voljo.

Kadar bi dodelitev vsem ponudnikom, ki ponujajo enako ceno pomenila preseganje razpoložljive količine, se razpoložljiva količina dodeli, kot sledi:

| (a) | z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali |
| --- | --- |

(a)

z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali

| (b) | s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali |
| --- | --- |

(b)

s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali

| (c) | z žrebom. |
| --- | --- |

(c)

z žrebom.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 48. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1498/2005 (UL L 240, 16.9.2005, str. 39).

2

---

PRILOGA

Stalni javni razpisi za nadaljnjo prodajo 87 000 ton belega sladkorja iz zalog madžarske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Vzorec sporočila Komisiji iz člena 6)

(Uredba (ES) št. 1651/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številke ponudnikov | Številka serije | Količina (t) | Ponudbena cena
  EUR/100kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itn. | | | |

1

2

3

4

Številke ponudnikov

Številka serije

Količina (t)

Ponudbena cena

EUR/100kg

1

2

3

itn.

---

(1)  Sporočite po telefaksu na naslednjo številko: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1652/2005

z dne 10. oktobra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo belega sladkorja iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je francoska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom 2005 in 30. junijem 2005. |
| --- | --- |

(1)

Francija ima intervencijske zaloge belega sladkorja. Kot odgovor na potrebe trga je primerno dati na voljo notranjemu trgu zaloge belega sladkorja, ki jih je francoska intervencijska agencija sprejela v intervencijo med 1. aprilom 2005 in 30. junijem 2005.

| (2) | Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka. |
| --- | --- |

(2)

Pri taki prodaji je treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2001 z dne 27. junija 2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij (2). Primerno je odstopati od navedene uredbe, kadar je potrebno, in določiti posebna pravila postopka.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da Komisija določi najnižjo prodajno ceno za vsak delni javni razpis.

| (4) | Francoska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni. |
| --- | --- |

(4)

Francoska intervencijska agencija mora sporočiti ponudbe Komisiji. Ponudniki morajo ostati anonimni.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S stalnim javnim razpisom francoska intervencijska agencija da v prodajo na notranji trg Skupnosti skupno količino 20 000 ton belega sladkorja iz svojih zalog, ki je bil sprejet v intervencijo med 1. aprilom 2005 in 30. junijem 2005.

Člen 2

1.   Ponudba in prodaja iz člena 1 potekata v skladu z Uredbo (ES) št. 1262/2001, razen če ni v tej uredbi drugače določeno.

2.   Z odstopanjem od člena 22(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1262/2001 francoska intervencijska agencija sestavi obvestilo o javnem razpisu in ga objavi najmanj osem dni pred začetkom obdobja za oddajo ponudb.

Obvestilo navaja zlasti pogoje javnega razpisa.

Obvestilo in vse njegove spremembe se pošljejo Komisiji pred objavo.

Člen 3

Najnižja ponudba za vsak delni javni razpis je 250 ton.

Člen 4

1.   Obdobje za oddajo ponudbe za prvi delni javni razpis se začne 20. oktobra 2005 in konča 26. oktobra 2005 ob 15.00 po bruseljskem času.

Obdobja za oddajo ponudb za drugi in kasnejše delne javne razpise se začnejo prvi delovni dan po izteku prejšnjega obdobja. Končajo se ob 15.00 po bruseljskem času:

| — | 9. in 23. november 2005, |
| --- | --- |

—

9. in 23. november 2005,

| — | 7. in 21. december 2005. |
| --- | --- |

—

7. in 21. december 2005.

2.   Ponudbe se vložijo pri francoski intervencijski agenciji na naslov:

| Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre |
| --- |
| Bureau de l’intervention |
| 21, Avenue Bosquet |
| F-75007 Paris |
| Tel. (33-1) 44 18 23 37 |
| Telefaks (33-1) 44 18 20 08 |

Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre

Bureau de l’intervention

21, Avenue Bosquet

F-75007 Paris

Tel. (33-1) 44 18 23 37

Telefaks (33-1) 44 18 20 08

Člen 5

Z odstopanjem od člena 28(1)(a) Uredbe (ES) št. 1262/2001 vsak ponudnik položi po 20 EUR varščine na 100 kg belega sladkorja.

Člen 6

Francoska intervencijska agencija pošlje Komisiji oddane ponudbe v roku dveh ur od izteka roka za vloge iz člena 4(1).

Ponudniki niso identificirani.

Oddane ponudbe se sporočijo v elektronski obliki po vzorcu iz Priloge.

Če ni bila oddana nobena ponudba, države članice o tem obvestijo Komisijo v istem roku.

Člen 7

1.   Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali odloči, da ne bo sprejela vlog v skladu s postopkom iz člena 42(2) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

2.   Kadar bi dodelitev po najnižji ceni v skladu z odstavkom 1 pomenila preseganje razpoložljive količine, se zadevna dodelitev omeji na količino, ki je še na voljo.

Kadar bi dodelitev vsem ponudnikom, ki ponujajo enako ceno pomenila preseganje razpoložljive količine, se razpoložljiva količina dodeli, kot sledi:

| (a) | z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali |
| --- | --- |

(a)

z razdelitvijo med zadevne ponudnike sorazmerno s skupnimi količinami v vsaki od ponudb; ali

| (b) | s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali |
| --- | --- |

(b)

s porazdelitvijo med zadevne ponudnike glede na največjo količino, določeno za vsakega od njih; ali

| (c) | z žrebom. |
| --- | --- |

(c)

z žrebom.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 48. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1498/2005 (UL L 240, 16.9.2005, str. 39).

2

---

PRILOGA

Stalni javni razpisi za nadaljnjo prodajo 20 000 ton belega sladkorja iz zalog francoske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Vzorec sporočila Komisiji iz člena 6)

(Uredba (ES) št. 1652/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številke ponudnikov | Številka serije | Količina (t) | Ponudbena cena
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itn. | | | |

1

2

3

4

Številke ponudnikov

Številka serije

Količina (t)

Ponudbena cena

EUR/100 kg

1

2

3

itn.

---

(1)  Sporočite po telefaksu na naslednjo številko: +32 2 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1653/2005

z dne 10. oktobra 2005

o odprtju tarifnih kvot in določitvi dajatev, ki se uporabljajo v okviru teh tarifnih kvot za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Alžirije v Evropsko skupnost

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 18. julija 2005 (2) potrdil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani, v nadaljevanju sporazum. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 18. julija 2005 (2) potrdil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani, v nadaljevanju sporazum.

| (2) | Določbe o trgovini, določene v sporazumu, predvidevajo uporabo vzajemnih koncesij glede uvoznih dajatev za nekatere predelane kmetijske proizvode. Koncesije Skupnosti so lahko v obliki dajatev prostega uvoza v okviru letnih tarifnih kvot. |
| --- | --- |

(2)

Določbe o trgovini, določene v sporazumu, predvidevajo uporabo vzajemnih koncesij glede uvoznih dajatev za nekatere predelane kmetijske proizvode. Koncesije Skupnosti so lahko v obliki dajatev prostega uvoza v okviru letnih tarifnih kvot.

| (3) | Tarifne kvote, določene v sporazumu, za uvoz predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Alžirije so letne in jih je treba uporabljati za nedoločen čas. Odprte morajo biti za leto 2005 in za naslednja leta. |
| --- | --- |

(3)

Tarifne kvote, določene v sporazumu, za uvoz predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Alžirije so letne in jih je treba uporabljati za nedoločen čas. Odprte morajo biti za leto 2005 in za naslednja leta.

| (4) | Za leto 2005 je treba obseg novih tarifnih kvot izračunati sorazmerno z osnovnim obsegom, navedenim v sporazumu, v sorazmerju z delom navedenega leta, ki se je izteklo pred datumom uporabe sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2005 je treba obseg novih tarifnih kvot izračunati sorazmerno z osnovnim obsegom, navedenim v sporazumu, v sorazmerju z delom navedenega leta, ki se je izteklo pred datumom uporabe sporazuma.

| (5) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) je določila pravila za upravljanje tarifnih kvot, namenjenih za uporabo po kronološkem redu datumov carinskih deklaracij. Tarifne kvote, odprte s to uredbo, je treba upravljati v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) je določila pravila za upravljanje tarifnih kvot, namenjenih za uporabo po kronološkem redu datumov carinskih deklaracij. Tarifne kvote, odprte s to uredbo, je treba upravljati v skladu z navedenimi pravili.

| (6) | Ker se sporazum uporablja od 1. septembra 2005, je treba to uredbo uporabljati od istega datuma in mora zato začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(6)

Ker se sporazum uporablja od 1. septembra 2005, je treba to uredbo uporabljati od istega datuma in mora zato začeti veljati čim prej.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Letne tarifne kvote Skupnosti za uvoze proizvodov s poreklom iz Alžirije, določene v Prilogi, so odprte od 1. septembra 2005 do 31. decembra 2005 in od 1. januarja do 31. decembra naslednjih let pod pogoji, določenimi v navedeni Prilogi.

Obseg letne kvote za leto 2005 iz Priloge se zniža v sorazmerju z delom navedenega leta, ki se je izteklo pred datumom uporabe sporazuma.

Člen 2

Tarifne kvote Skupnosti iz člena 1 se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2005 (UL L 148, 11.6.2005, str. 5).

3

---

PRILOGA

Letne tarifne kvote za leto 2005 in prihodnja leta, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih proizvodov s poreklom iz Alžirije v Skupnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3448/93 in dajatve, ki se uporabljajo v okviru navedenih tarifnih kvot

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja teh proizvodov samo okvirno vrednost, uporaba preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določena z obsegom vključenosti v oznake KN, ki obstajajo v času sprejetja te uredbe.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Obseg letne kvote
  (v tonah neto teže) | Veljavna dajatev v okviru letne kvote
  (v odstotkih) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1021 | 0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav: | 1 500 | 0 % |
| 0403 10 | – Jogurt: |
| – – aromatiziran ali ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav: |
| – – – v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo mlečnih maščob: |
| 0403 10 51 | – – – – do vključno 1,5 mas % |
| 0403 10 53 | – – – – več kot 1,5 mas % do vključno 27 mas % |
| 0403 10 59 | – – – – več kot 27 mas %: |
| – – – drugo, z vsebnostjo mlečnih maščob: |
| 0403 10 91 | – – – – do vključno 3 mas % |
| 0403 10 93 | – – – – več kot 3 mas % do vključno 6 mas % |
| 0403 10 99 | – – – – več kot 6 mas % |
| 09.1022 | 1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen: | 2 000 | 0 % |
| 1902 30 | – Druge testenine: |
| 1902 30 10 | – – posušene |
| 1902 30 90 | – – drugo |
| 09.1023 | 1902 40 | – Kuskus: | 2 000 | 0 % |
| 1902 40 10 | – – nepripravljen |
| 1902 40 90 | – – drugo |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Obseg letne kvote

(v tonah neto teže)

Veljavna dajatev v okviru letne kvote

(v odstotkih)

09.1021

0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav:

1 500

0 %

0403 10

– Jogurt:

– – aromatiziran ali ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav:

– – – v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo mlečnih maščob:

0403 10 51

– – – – do vključno 1,5 mas %

0403 10 53

– – – – več kot 1,5 mas % do vključno 27 mas %

0403 10 59

– – – – več kot 27 mas %:

– – – drugo, z vsebnostjo mlečnih maščob:

0403 10 91

– – – – do vključno 3 mas %

0403 10 93

– – – – več kot 3 mas % do vključno 6 mas %

0403 10 99

– – – – več kot 6 mas %

09.1022

1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen:

2 000

0 %

1902 30

– Druge testenine:

1902 30 10

– – posušene

1902 30 90

– – drugo

09.1023

1902 40

– Kuskus:

2 000

0 %

1902 40 10

– – nepripravljen

1902 40 90

– – drugo

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1654/2005

z dne 10. oktobra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 874/2004 o pravilih javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene .eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2002 o izvajanju domene .eu najvišje ravni (1) in zlasti člena 5(1) Uredbe, po posvetovanju z Evropskim registrom za internetne domene, ki je bil imenovan z Odločbo Komisije 2003/375/ES (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 874/2004 (3) izvaja Uredbo (ES) št. 733/2002 z določitvijo pravil javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene .eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 874/2004 (3) izvaja Uredbo (ES) št. 733/2002 z določitvijo pravil javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene .eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo.

| (2) | Člen 8 Uredbe (ES) št. 874/2004 vsebuje pravila javnega reda v zvezi z geografskimi pojmi in določa postopek, da države članice, države kandidatke in vsi člani evropskega gospodarskega prostora lahko zahtevajo registracijo ali rezervacijo svojega imena s strani svojih nacionalnih vlad. Ta določba ne zagotavlja v celoti geopolitične in jezikovne različnosti Evropske unije niti interesa držav članic in evropskih državljanov. Zato mora Komisija Uredbo (ES) št. 874/2004 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 8 Uredbe (ES) št. 874/2004 vsebuje pravila javnega reda v zvezi z geografskimi pojmi in določa postopek, da države članice, države kandidatke in vsi člani evropskega gospodarskega prostora lahko zahtevajo registracijo ali rezervacijo svojega imena s strani svojih nacionalnih vlad. Ta določba ne zagotavlja v celoti geopolitične in jezikovne različnosti Evropske unije niti interesa držav članic in evropskih državljanov. Zato mora Komisija Uredbo (ES) št. 874/2004 ustrezno spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22(1) Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve („okvirna“ direktiva) (4) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22(1) Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve („okvirna“ direktiva) (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Komisije (ES) št. 874/2004 se spremeni:

| 1. | Člen 8 se nadomesti s:
  „Člen 8
  Rezervacija imen s strani držav in kode alfa-2, ki predstavljajo države
  1.   Seznam imen iz Priloge k tej uredbi države iz seznama rezervirajo ali registrirajo samo kot imena domene druge ravni neposredno pod .eu TLD.
  2.   Kode alfa-2, ki predstavljajo države, se ne registrirajo kot imena domene druge ravni neposredno pod .eu TLD.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 8 se nadomesti s:

„Člen 8

Rezervacija imen s strani držav in kode alfa-2, ki predstavljajo države

1.   Seznam imen iz Priloge k tej uredbi države iz seznama rezervirajo ali registrirajo samo kot imena domene druge ravni neposredno pod .eu TLD.

2.   Kode alfa-2, ki predstavljajo države, se ne registrirajo kot imena domene druge ravni neposredno pod .eu TLD.“

| 2. | V členu 12(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Registracija po fazah se ne začne pred izpolnitvijo zahteve iz prvega odstavka člena 6.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 12(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Registracija po fazah se ne začne pred izpolnitvijo zahteve iz prvega odstavka člena 6.“

| 3. | K tej uredbi se doda priloga. |
| --- | --- |

3.

K tej uredbi se doda priloga.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 113, 30.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 128, 24.5.2003, str. 29.

2

(3)  UL L 162, 30.4.2004, str. 40.

3

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

4

---

PRILOGA

1.   Seznam imen, ki jih lahko registrirajo države iz spodnjega seznama

AVSTRIJA

| 1. | österreich |
| --- | --- |

1.

österreich

| 2. | oesterreich |
| --- | --- |

2.

oesterreich

| 3. | republik-österreich |
| --- | --- |

3.

republik-österreich

| 4. | republik-oesterreich |
| --- | --- |

4.

republik-oesterreich

| 5. | afstria |
| --- | --- |

5.

afstria

| 6. | dimokratia-afstria |
| --- | --- |

6.

dimokratia-afstria

| 7. | østrig |
| --- | --- |

7.

østrig

| 8. | republikken-østrig |
| --- | --- |

8.

republikken-østrig

| 9. | oestrig |
| --- | --- |

9.

oestrig

| 10. | austria |
| --- | --- |

10.

austria

| 11. | republic-austria |
| --- | --- |

11.

republic-austria

| 12. | república-austria |
| --- | --- |

12.

república-austria

| 13. | autriche |
| --- | --- |

13.

autriche

| 14. | république-autriche |
| --- | --- |

14.

république-autriche

| 15. | oostenrijk |
| --- | --- |

15.

oostenrijk

| 16. | republiek-oostenrijk |
| --- | --- |

16.

republiek-oostenrijk

| 17. | república-austria |
| --- | --- |

17.

república-austria

| 18. | itävalta |
| --- | --- |

18.

itävalta

| 19. | itävallan-tasavalta |
| --- | --- |

19.

itävallan-tasavalta

| 20. | itaevalta |
| --- | --- |

20.

itaevalta

| 21. | österrike |
| --- | --- |

21.

österrike

| 22. | oesterrike |
| --- | --- |

22.

oesterrike

| 23. | republik-österrike |
| --- | --- |

23.

republik-österrike

| 24. | rakousko |
| --- | --- |

24.

rakousko

| 25. | republika-rakousko |
| --- | --- |

25.

republika-rakousko

| 26. | repubblica-austria |
| --- | --- |

26.

repubblica-austria

| 27. | austrija |
| --- | --- |

27.

austrija

| 28. | republika-austrija |
| --- | --- |

28.

republika-austrija

| 29. | respublika-austrija |
| --- | --- |

29.

respublika-austrija

| 30. | ausztria |
| --- | --- |

30.

ausztria

| 31. | Osztrák-Köztársaság |
| --- | --- |

31.

Osztrák-Köztársaság

| 32. | Republika-Austriacka |
| --- | --- |

32.

Republika-Austriacka

| 33. | rakúsko |
| --- | --- |

33.

rakúsko

| 34. | republika-rakúsko |
| --- | --- |

34.

republika-rakúsko

| 35. | avstrija |
| --- | --- |

35.

avstrija

| 36. | republika-avstrija |
| --- | --- |

36.

republika-avstrija

| 37. | awstrija |
| --- | --- |

37.

awstrija

| 38. | republika-awstrija |
| --- | --- |

38.

republika-awstrija

| 39. | republikösterreich |
| --- | --- |

39.

republikösterreich

| 40. | republikoesterreich |
| --- | --- |

40.

republikoesterreich

| 41. | dimokratiaafstria |
| --- | --- |

41.

dimokratiaafstria

| 42. | republikkenøstrig |
| --- | --- |

42.

republikkenøstrig

| 43. | republicaustria |
| --- | --- |

43.

republicaustria

| 44. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

44.

repúblicaaustria

| 45. | républiqueautriche |
| --- | --- |

45.

républiqueautriche

| 46. | repubblicaaustria |
| --- | --- |

46.

repubblicaaustria

| 47. | republiekoostenrijk |
| --- | --- |

47.

republiekoostenrijk

| 48. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

48.

repúblicaaustria

| 49. | tasavaltaitävalta |
| --- | --- |

49.

tasavaltaitävalta

| 50. | republikösterrike |
| --- | --- |

50.

republikösterrike

| 51. | republikarakousko |
| --- | --- |

51.

republikarakousko

| 52. | republikaaustrija |
| --- | --- |

52.

republikaaustrija

| 53. | respublikaaustrija |
| --- | --- |

53.

respublikaaustrija

| 54. | OsztrákKöztársaság |
| --- | --- |

54.

OsztrákKöztársaság

| 55. | RepublikaAustriacka |
| --- | --- |

55.

RepublikaAustriacka

| 56. | republikarakúsko |
| --- | --- |

56.

republikarakúsko

| 57. | republikaavstrija |
| --- | --- |

57.

republikaavstrija

| 58. | republikaawstrija |
| --- | --- |

58.

republikaawstrija

| 59. | aostria |
| --- | --- |

59.

aostria

| 60. | vabariik-aostria |
| --- | --- |

60.

vabariik-aostria

| 61. | vabariikaostria |
| --- | --- |

61.

vabariikaostria

BELGIJA

| 1. | belgie |
| --- | --- |

1.

belgie

| 2. | belgië |
| --- | --- |

2.

belgië

| 3. | belgique |
| --- | --- |

3.

belgique

| 4. | belgien |
| --- | --- |

4.

belgien

| 5. | belgium |
| --- | --- |

5.

belgium

| 6. | bélgica |
| --- | --- |

6.

bélgica

| 7. | belgica |
| --- | --- |

7.

belgica

| 8. | belgio |
| --- | --- |

8.

belgio

| 9. | belgia |
| --- | --- |

9.

belgia

| 10. | belgija |
| --- | --- |

10.

belgija

| 11. | vlaanderen |
| --- | --- |

11.

vlaanderen

| 12. | wallonie |
| --- | --- |

12.

wallonie

| 13. | wallonië |
| --- | --- |

13.

wallonië

| 14. | brussel |
| --- | --- |

14.

brussel

| 15. | vlaamse-gemeenschap |
| --- | --- |

15.

vlaamse-gemeenschap

| 16. | franse-gemeenschap |
| --- | --- |

16.

franse-gemeenschap

| 17. | duitstalige-gemeenschap |
| --- | --- |

17.

duitstalige-gemeenschap

| 18. | vlaams-gewest |
| --- | --- |

18.

vlaams-gewest

| 19. | waals-gewest |
| --- | --- |

19.

waals-gewest

| 20. | brussels-hoofdstedelijk-gewest |
| --- | --- |

20.

brussels-hoofdstedelijk-gewest

| 21. | flandre |
| --- | --- |

21.

flandre

| 22. | bruxelles |
| --- | --- |

22.

bruxelles

| 23. | communauté-flamande |
| --- | --- |

23.

communauté-flamande

| 24. | communaute-flamande |
| --- | --- |

24.

communaute-flamande

| 25. | communauté-française |
| --- | --- |

25.

communauté-française

| 26. | communaute-francaise |
| --- | --- |

26.

communaute-francaise

| 27. | communaute-germanophone |
| --- | --- |

27.

communaute-germanophone

| 28. | communauté-germanophone |
| --- | --- |

28.

communauté-germanophone

| 29. | région-flamande |
| --- | --- |

29.

région-flamande

| 30. | region-flamande |
| --- | --- |

30.

region-flamande

| 31. | région-wallonne |
| --- | --- |

31.

région-wallonne

| 32. | region-wallonne |
| --- | --- |

32.

region-wallonne

| 33. | région-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

33.

région-de-bruxelles-capitale

| 34. | region-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

34.

region-de-bruxelles-capitale

| 35. | flandern |
| --- | --- |

35.

flandern

| 36. | wallonien |
| --- | --- |

36.

wallonien

| 37. | bruessel |
| --- | --- |

37.

bruessel

| 38. | brüssel |
| --- | --- |

38.

brüssel

| 39. | flaemische-gemeinschaft |
| --- | --- |

39.

flaemische-gemeinschaft

| 40. | flämische-gemeinschaft |
| --- | --- |

40.

flämische-gemeinschaft

| 41. | franzoesische-gemeinschaft |
| --- | --- |

41.

franzoesische-gemeinschaft

| 42. | französische-gemeinschaft |
| --- | --- |

42.

französische-gemeinschaft

| 43. | deutschsprachige-gemeinschaft |
| --- | --- |

43.

deutschsprachige-gemeinschaft

| 44. | flaemische-region |
| --- | --- |

44.

flaemische-region

| 45. | flämische-region |
| --- | --- |

45.

flämische-region

| 46. | wallonische-region |
| --- | --- |

46.

wallonische-region

| 47. | region-bruessel-hauptstadt |
| --- | --- |

47.

region-bruessel-hauptstadt

| 48. | region-brüssel-hauptstadt |
| --- | --- |

48.

region-brüssel-hauptstadt

| 49. | flanders |
| --- | --- |

49.

flanders

| 50. | wallonia |
| --- | --- |

50.

wallonia

| 51. | brussels |
| --- | --- |

51.

brussels

| 52. | flemish-community |
| --- | --- |

52.

flemish-community

| 53. | french-community |
| --- | --- |

53.

french-community

| 54. | german-speaking-community |
| --- | --- |

54.

german-speaking-community

| 55. | flemish-region |
| --- | --- |

55.

flemish-region

| 56. | walloon-region |
| --- | --- |

56.

walloon-region

| 57. | brussels-capital-region |
| --- | --- |

57.

brussels-capital-region

| 58. | flandes |
| --- | --- |

58.

flandes

| 59. | valonia |
| --- | --- |

59.

valonia

| 60. | bruselas |
| --- | --- |

60.

bruselas

| 61. | comunidad-flamenca |
| --- | --- |

61.

comunidad-flamenca

| 62. | comunidad-francesa |
| --- | --- |

62.

comunidad-francesa

| 63. | comunidad-germanófona |
| --- | --- |

63.

comunidad-germanófona

| 64. | comunidad-germanofona |
| --- | --- |

64.

comunidad-germanofona

| 65. | region-flamenca |
| --- | --- |

65.

region-flamenca

| 66. | región-flamenca |
| --- | --- |

66.

región-flamenca

| 67. | region-valona |
| --- | --- |

67.

region-valona

| 68. | región-valona |
| --- | --- |

68.

región-valona

| 69. | region-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

69.

region-de-bruselas-capital

| 70. | región-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

70.

región-de-bruselas-capital

| 71. | fiandre |
| --- | --- |

71.

fiandre

| 72. | vallonia |
| --- | --- |

72.

vallonia

| 73. | communita-fiamminga |
| --- | --- |

73.

communita-fiamminga

| 74. | communità-fiamminga |
| --- | --- |

74.

communità-fiamminga

| 75. | communita-francese |
| --- | --- |

75.

communita-francese

| 76. | communità-francese |
| --- | --- |

76.

communità-francese

| 77. | communita-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

77.

communita-di-lingua-tedesca

| 78. | communità-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

78.

communità-di-lingua-tedesca

| 79. | regione-fiamminga |
| --- | --- |

79.

regione-fiamminga

| 80. | regione-vallona |
| --- | --- |

80.

regione-vallona

| 81. | regione-di-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

81.

regione-di-bruxelles-capitale

| 82. | flandres |
| --- | --- |

82.

flandres

| 83. | bruxelas |
| --- | --- |

83.

bruxelas

| 84. | comunidade-flamenga |
| --- | --- |

84.

comunidade-flamenga

| 85. | comunidade-francofona |
| --- | --- |

85.

comunidade-francofona

| 86. | comunidade-germanofona |
| --- | --- |

86.

comunidade-germanofona

| 87. | regiao-flamenga |
| --- | --- |

87.

regiao-flamenga

| 88. | região-flamenga |
| --- | --- |

88.

região-flamenga

| 89. | regiao-vala |
| --- | --- |

89.

regiao-vala

| 90. | região-vala |
| --- | --- |

90.

região-vala

| 91. | regiao-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

91.

regiao-de-bruxelas-capital

| 92. | região-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

92.

região-de-bruxelas-capital

| 93. | vallonien |
| --- | --- |

93.

vallonien

| 94. | bryssel |
| --- | --- |

94.

bryssel

| 95. | flamlaendskt-spraakomraade |
| --- | --- |

95.

flamlaendskt-spraakomraade

| 96. | fransktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

96.

fransktalande-spraakomraade

| 97. | tysktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

97.

tysktalande-spraakomraade

| 98. | flamlaendska-regionen |
| --- | --- |

98.

flamlaendska-regionen

| 99. | vallonska-regionen |
| --- | --- |

99.

vallonska-regionen

| 100. | bryssel-huvustad |
| --- | --- |

100.

bryssel-huvustad

| 101. | det-flamske-sprogsamfund |
| --- | --- |

101.

det-flamske-sprogsamfund

| 102. | det-franske-sprogsamfund |
| --- | --- |

102.

det-franske-sprogsamfund

| 103. | det-tysktalende-sprogsamfund |
| --- | --- |

103.

det-tysktalende-sprogsamfund

| 104. | den-flamske-region |
| --- | --- |

104.

den-flamske-region

| 105. | den-vallonske-region |
| --- | --- |

105.

den-vallonske-region

| 106. | regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet |
| --- | --- |

106.

regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet

| 107. | flanderi |
| --- | --- |

107.

flanderi

| 108. | flaaminkielinen-yhteiso |
| --- | --- |

108.

flaaminkielinen-yhteiso

| 109. | ranskankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

109.

ranskankielinen-yhteiso

| 110. | saksankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

110.

saksankielinen-yhteiso

| 111. | flanderin-alue |
| --- | --- |

111.

flanderin-alue

| 112. | vallonian-alue |
| --- | --- |

112.

vallonian-alue

| 113. | brysselin-alue |
| --- | --- |

113.

brysselin-alue

| 114. | flandry |
| --- | --- |

114.

flandry

| 115. | valonsko |
| --- | --- |

115.

valonsko

| 116. | brusel |
| --- | --- |

116.

brusel

| 117. | vlamske-spolecenstvi |
| --- | --- |

117.

vlamske-spolecenstvi

| 118. | francouzske-spolecenstvi |
| --- | --- |

118.

francouzske-spolecenstvi

| 119. | germanofonni-spolecenstvi |
| --- | --- |

119.

germanofonni-spolecenstvi

| 120. | vlamsky-region |
| --- | --- |

120.

vlamsky-region

| 121. | valonsky-region |
| --- | --- |

121.

valonsky-region

| 122. | region-brusel |
| --- | --- |

122.

region-brusel

| 123. | flandrija |
| --- | --- |

123.

flandrija

| 124. | valonija |
| --- | --- |

124.

valonija

| 125. | bruselj |
| --- | --- |

125.

bruselj

| 126. | flamska-skupnost |
| --- | --- |

126.

flamska-skupnost

| 127. | frankofonska-skupnost |
| --- | --- |

127.

frankofonska-skupnost

| 128. | germanofonska-skupnost |
| --- | --- |

128.

germanofonska-skupnost

| 129. | flamska-regija |
| --- | --- |

129.

flamska-regija

| 130. | valonska-regija |
| --- | --- |

130.

valonska-regija

| 131. | regija-bruselj |
| --- | --- |

131.

regija-bruselj

CIPER

| 1. | cypern |
| --- | --- |

1.

cypern

| 2. | cyprus |
| --- | --- |

2.

cyprus

| 3. | cyprus |
| --- | --- |

3.

cyprus

| 4. | kypros |
| --- | --- |

4.

kypros

| 5. | chypre |
| --- | --- |

5.

chypre

| 6. | zypern |
| --- | --- |

6.

zypern

| 7. | κυπρος |
| --- | --- |

7.

κυπρος

| 8. | cipro |
| --- | --- |

8.

cipro

| 9. | chipre |
| --- | --- |

9.

chipre

| 10. | chipre |
| --- | --- |

10.

chipre

| 11. | cypern |
| --- | --- |

11.

cypern

| 12. | anchipír |
| --- | --- |

12.

anchipír

| 13. | kypr |
| --- | --- |

13.

kypr

| 14. | küpros |
| --- | --- |

14.

küpros

| 15. | ciprus |
| --- | --- |

15.

ciprus

| 16. | kipras |
| --- | --- |

16.

kipras

| 17. | kipra |
| --- | --- |

17.

kipra

| 18. | ćipru |
| --- | --- |

18.

ćipru

| 19. | cypr |
| --- | --- |

19.

cypr

| 20. | ciper |
| --- | --- |

20.

ciper

| 21. | cyprus |
| --- | --- |

21.

cyprus

| 22. | kibris |
| --- | --- |

22.

kibris

| 23. | republikkencypern |
| --- | --- |

23.

republikkencypern

| 24. | republiekcyprus |
| --- | --- |

24.

republiekcyprus

| 25. | republicofcyprus |
| --- | --- |

25.

republicofcyprus

| 26. | kyproksentasavalta |
| --- | --- |

26.

kyproksentasavalta

| 27. | republiquedechypre |
| --- | --- |

27.

republiquedechypre

| 28. | republikzypern |
| --- | --- |

28.

republikzypern

| 29. | κυπριακηδημοκρατια |
| --- | --- |

29.

κυπριακηδημοκρατια

| 30. | repubblicadicipro |
| --- | --- |

30.

repubblicadicipro

| 31. | republicadechipre |
| --- | --- |

31.

republicadechipre

| 32. | republicadechipre |
| --- | --- |

32.

republicadechipre

| 33. | cypernsrepublik |
| --- | --- |

33.

cypernsrepublik

| 34. | poblachtnacipíre |
| --- | --- |

34.

poblachtnacipíre

| 35. | kyperskarepublika |
| --- | --- |

35.

kyperskarepublika

| 36. | küprosevabariik |
| --- | --- |

36.

küprosevabariik

| 37. | ciprusiköztàrsasàg |
| --- | --- |

37.

ciprusiköztàrsasàg

| 38. | kiprorespublika |
| --- | --- |

38.

kiprorespublika

| 39. | kiprasrepublika |
| --- | --- |

39.

kiprasrepublika

| 40. | republikata’ćipru |
| --- | --- |

40.

republikata’ćipru

| 41. | republikacypryjska |
| --- | --- |

41.

republikacypryjska

| 42. | republikaciper |
| --- | --- |

42.

republikaciper

| 43. | cyperskarepublika |
| --- | --- |

43.

cyperskarepublika

| 44. | kibriscumhuriyeti |
| --- | --- |

44.

kibriscumhuriyeti

ČEŠKA

| 1. | ceska-republika |
| --- | --- |

1.

ceska-republika

| 2. | den-tjekkiske-republik |
| --- | --- |

2.

den-tjekkiske-republik

| 3. | tschechische-republik |
| --- | --- |

3.

tschechische-republik

| 4. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

4.

tsehhi-vabariik

| 5. | τσεχικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

5.

τσεχικη-δημοκρατια

| 6. | czech-republic |
| --- | --- |

6.

czech-republic

| 7. | repulica-checa |
| --- | --- |

7.

repulica-checa

| 8. | republique-tcheque |
| --- | --- |

8.

republique-tcheque

| 9. | repubblica-ceca |
| --- | --- |

9.

repubblica-ceca

| 10. | cehijas-republika |
| --- | --- |

10.

cehijas-republika

| 11. | cekijos-respublika |
| --- | --- |

11.

cekijos-respublika

| 12. | cseh-koztarsasag |
| --- | --- |

12.

cseh-koztarsasag

| 13. | repubblica-ceka |
| --- | --- |

13.

repubblica-ceka

| 14. | tsjechische-republiek |
| --- | --- |

14.

tsjechische-republiek

| 15. | republika-czeska |
| --- | --- |

15.

republika-czeska

| 16. | republica-checa |
| --- | --- |

16.

republica-checa

| 17. | ceska-republika |
| --- | --- |

17.

ceska-republika

| 18. | ceska-republika |
| --- | --- |

18.

ceska-republika

| 19. | tsekin-tasavalta |
| --- | --- |

19.

tsekin-tasavalta

| 20. | tjeckiska-republiken |
| --- | --- |

20.

tjeckiska-republiken

| 21. | ceskarepublika |
| --- | --- |

21.

ceskarepublika

| 22. | dentjekkiskerepublik |
| --- | --- |

22.

dentjekkiskerepublik

| 23. | tschechischerepublik |
| --- | --- |

23.

tschechischerepublik

| 24. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

24.

tsehhivabariik

| 25. | τσεχικηδημοκρατια |
| --- | --- |

25.

τσεχικηδημοκρατια

| 26. | czechrepublic |
| --- | --- |

26.

czechrepublic

| 27. | repulicacheca |
| --- | --- |

27.

repulicacheca

| 28. | republiquetcheque |
| --- | --- |

28.

republiquetcheque

| 29. | repubblicaceca |
| --- | --- |

29.

repubblicaceca

| 30. | cehijasrepublika |
| --- | --- |

30.

cehijasrepublika

| 31. | cekijosrespublika |
| --- | --- |

31.

cekijosrespublika

| 32. | csehkoztarsasag |
| --- | --- |

32.

csehkoztarsasag

| 33. | repubblicaceka |
| --- | --- |

33.

repubblicaceka

| 34. | tsjechischerepubliek |
| --- | --- |

34.

tsjechischerepubliek

| 35. | republikaczeska |
| --- | --- |

35.

republikaczeska

| 36. | republicacheca |
| --- | --- |

36.

republicacheca

| 37. | ceskarepublika |
| --- | --- |

37.

ceskarepublika

| 38. | ceskarepublika |
| --- | --- |

38.

ceskarepublika

| 39. | tsekintasavalta |
| --- | --- |

39.

tsekintasavalta

| 40. | tjeckiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

tjeckiskarepubliken

| 41. | czech |
| --- | --- |

41.

czech

| 42. | cesko |
| --- | --- |

42.

cesko

| 43. | tjekkiet |
| --- | --- |

43.

tjekkiet

| 44. | tschechien |
| --- | --- |

44.

tschechien

| 45. | tsehhi |
| --- | --- |

45.

tsehhi

| 46. | τσεχια |
| --- | --- |

46.

τσεχια

| 47. | czechia |
| --- | --- |

47.

czechia

| 48. | chequia |
| --- | --- |

48.

chequia

| 49. | tchequie |
| --- | --- |

49.

tchequie

| 50. | cechia |
| --- | --- |

50.

cechia

| 51. | cehija |
| --- | --- |

51.

cehija

| 52. | cekija |
| --- | --- |

52.

cekija

| 53. | csehorszag |
| --- | --- |

53.

csehorszag

| 54. | tsjechie |
| --- | --- |

54.

tsjechie

| 55. | czechy |
| --- | --- |

55.

czechy

| 56. | chequia |
| --- | --- |

56.

chequia

| 57. | ceska |
| --- | --- |

57.

ceska

| 58. | tsekinmaa |
| --- | --- |

58.

tsekinmaa

| 59. | tjeckien |
| --- | --- |

59.

tjeckien

| 60. | cechy |
| --- | --- |

60.

cechy

| 61. | česka-republika |
| --- | --- |

61.

česka-republika

| 62. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

62.

tsehhi-vabariik

| 63. | republica-checa |
| --- | --- |

63.

republica-checa

| 64. | republique-tcheque |
| --- | --- |

64.

republique-tcheque

| 65. | čehijas-republika |
| --- | --- |

65.

čehijas-republika

| 66. | cseh-köztarsasag |
| --- | --- |

66.

cseh-köztarsasag

| 67. | republica-checa |
| --- | --- |

67.

republica-checa

| 68. | česka-republika |
| --- | --- |

68.

česka-republika

| 69. | českarepublika |
| --- | --- |

69.

českarepublika

| 70. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

70.

tsehhivabariik

| 71. | republicacheca |
| --- | --- |

71.

republicacheca

| 72. | republiquetcheque |
| --- | --- |

72.

republiquetcheque

| 73. | čehijasrepublika |
| --- | --- |

73.

čehijasrepublika

| 74. | csehköztarsasag |
| --- | --- |

74.

csehköztarsasag

| 75. | republicacheca |
| --- | --- |

75.

republicacheca

| 76. | českarepublika |
| --- | --- |

76.

českarepublika

| 77. | česko |
| --- | --- |

77.

česko

| 78. | tsjechië |
| --- | --- |

78.

tsjechië

| 79. | tsehhi |
| --- | --- |

79.

tsehhi

| 80. | chequia |
| --- | --- |

80.

chequia

| 81. | tchequie |
| --- | --- |

81.

tchequie

| 82. | čehija |
| --- | --- |

82.

čehija

| 83. | csehorszag |
| --- | --- |

83.

csehorszag

| 84. | česka |
| --- | --- |

84.

česka

| 85. | čechy |
| --- | --- |

85.

čechy

DANSKA

| 1. | danemark |
| --- | --- |

1.

danemark

| 2. | denemarken |
| --- | --- |

2.

denemarken

| 3. | danmark |
| --- | --- |

3.

danmark

| 4. | denmark |
| --- | --- |

4.

denmark

| 5. | tanska |
| --- | --- |

5.

tanska

| 6. | δανία |
| --- | --- |

6.

δανία

| 7. | danimarca |
| --- | --- |

7.

danimarca

| 8. | dinamarca |
| --- | --- |

8.

dinamarca

| 9. | dänemark |
| --- | --- |

9.

dänemark

| 10. | dánsko |
| --- | --- |

10.

dánsko

| 11. | taani |
| --- | --- |

11.

taani

| 12. | danija |
| --- | --- |

12.

danija

| 13. | dānija |
| --- | --- |

13.

dānija

| 14. | id-danimarka |
| --- | --- |

14.

id-danimarka

| 15. | dania |
| --- | --- |

15.

dania

| 16. | danska |
| --- | --- |

16.

danska

| 17. | dánia |
| --- | --- |

17.

dánia

ESTONIJA

| 1. | eesti |
| --- | --- |

1.

eesti

| 2. | estija |
| --- | --- |

2.

estija

| 3. | estland |
| --- | --- |

3.

estland

| 4. | estonia |
| --- | --- |

4.

estonia

| 5. | estónia |
| --- | --- |

5.

estónia

| 6. | estonie |
| --- | --- |

6.

estonie

| 7. | estonija |
| --- | --- |

7.

estonija

| 8. | estonja |
| --- | --- |

8.

estonja

| 9. | εσθονία |
| --- | --- |

9.

εσθονία

| 10. | igaunija |
| --- | --- |

10.

igaunija

| 11. | viro |
| --- | --- |

11.

viro

FINSKA

| 1. | suomi |
| --- | --- |

1.

suomi

| 2. | finland |
| --- | --- |

2.

finland

| 3. | finska |
| --- | --- |

3.

finska

| 4. | finskó |
| --- | --- |

4.

finskó

| 5. | finlândia |
| --- | --- |

5.

finlândia

| 6. | finlandia |
| --- | --- |

6.

finlandia

| 7. | finlandja |
| --- | --- |

7.

finlandja

| 8. | finnország |
| --- | --- |

8.

finnország

| 9. | suomija |
| --- | --- |

9.

suomija

| 10. | somija |
| --- | --- |

10.

somija

| 11. | finlande |
| --- | --- |

11.

finlande

| 12. | φινλανδία |
| --- | --- |

12.

φινλανδία

| 13. | soomi |
| --- | --- |

13.

soomi

| 14. | finnland |
| --- | --- |

14.

finnland

| 15. | finsko |
| --- | --- |

15.

finsko

FRANCIJA

| 1. | francia |
| --- | --- |

1.

francia

| 2. | francie |
| --- | --- |

2.

francie

| 3. | frankrig |
| --- | --- |

3.

frankrig

| 4. | frankreich |
| --- | --- |

4.

frankreich

| 5. | prantsusmaa |
| --- | --- |

5.

prantsusmaa

| 6. | γαλλια |
| --- | --- |

6.

γαλλια

| 7. | gallia |
| --- | --- |

7.

gallia

| 8. | france |
| --- | --- |

8.

france

| 9. | france |
| --- | --- |

9.

france

| 10. | francia |
| --- | --- |

10.

francia

| 11. | francija |
| --- | --- |

11.

francija

| 12. | prancūzija |
| --- | --- |

12.

prancūzija

| 13. | prancuzija |
| --- | --- |

13.

prancuzija

| 14. | franciaország |
| --- | --- |

14.

franciaország

| 15. | franciaorszag |
| --- | --- |

15.

franciaorszag

| 16. | franza |
| --- | --- |

16.

franza

| 17. | frankrijk |
| --- | --- |

17.

frankrijk

| 18. | francja |
| --- | --- |

18.

francja

| 19. | frança |
| --- | --- |

19.

frança

| 20. | francúzsko |
| --- | --- |

20.

francúzsko

| 21. | francuzsko |
| --- | --- |

21.

francuzsko

| 22. | francija |
| --- | --- |

22.

francija

| 23. | ranska |
| --- | --- |

23.

ranska

| 24. | frankrike |
| --- | --- |

24.

frankrike

| 25. | französischerepublik |
| --- | --- |

25.

französischerepublik

| 26. | französische-republik |
| --- | --- |

26.

französische-republik

| 27. | französische_republik |
| --- | --- |

27.

französische_republik

| 28. | franzosischerepublik |
| --- | --- |

28.

franzosischerepublik

| 29. | franzosische-republik |
| --- | --- |

29.

franzosische-republik

| 30. | franzosische_republik |
| --- | --- |

30.

franzosische_republik

| 31. | franzoesischerepublik |
| --- | --- |

31.

franzoesischerepublik

| 32. | franzoesische-republik |
| --- | --- |

32.

franzoesische-republik

| 33. | franzoesische_republik |
| --- | --- |

33.

franzoesische_republik

| 34. | frenchrepublic |
| --- | --- |

34.

frenchrepublic

| 35. | french-republic |
| --- | --- |

35.

french-republic

| 36. | french_republic |
| --- | --- |

36.

french_republic

| 37. | republiquefrançaise |
| --- | --- |

37.

republiquefrançaise

| 38. | republique-française |
| --- | --- |

38.

republique-française

| 39. | republique_française |
| --- | --- |

39.

republique_française

| 40. | républiquefrançaise |
| --- | --- |

40.

républiquefrançaise

| 41. | république-française |
| --- | --- |

41.

république-française

| 42. | république_française |
| --- | --- |

42.

république_française

| 43. | republiquefrancaise |
| --- | --- |

43.

republiquefrancaise

| 44. | republique-francaise |
| --- | --- |

44.

republique-francaise

| 45. | republique_francaise |
| --- | --- |

45.

republique_francaise

| 46. | républiquefrancaise |
| --- | --- |

46.

républiquefrancaise

| 47. | république-francaise |
| --- | --- |

47.

république-francaise

| 48. | république_francaise |
| --- | --- |

48.

république_francaise

| 49. | alsace |
| --- | --- |

49.

alsace

| 50. | auvergne |
| --- | --- |

50.

auvergne

| 51. | aquitaine |
| --- | --- |

51.

aquitaine

| 52. | basse-normandie |
| --- | --- |

52.

basse-normandie

| 53. | bassenormandie |
| --- | --- |

53.

bassenormandie

| 54. | bourgogne |
| --- | --- |

54.

bourgogne

| 55. | bretagne |
| --- | --- |

55.

bretagne

| 56. | centre |
| --- | --- |

56.

centre

| 57. | champagne-ardenne |
| --- | --- |

57.

champagne-ardenne

| 58. | champagneardenne |
| --- | --- |

58.

champagneardenne

| 59. | corse |
| --- | --- |

59.

corse

| 60. | franche-comte |
| --- | --- |

60.

franche-comte

| 61. | franche-comté |
| --- | --- |

61.

franche-comté

| 62. | franchecomte |
| --- | --- |

62.

franchecomte

| 63. | franchecomté |
| --- | --- |

63.

franchecomté

| 64. | haute-normandie |
| --- | --- |

64.

haute-normandie

| 65. | hautenormandie |
| --- | --- |

65.

hautenormandie

| 66. | ile-de-France |
| --- | --- |

66.

ile-de-France

| 67. | île-de-France |
| --- | --- |

67.

île-de-France

| 68. | iledeFrance |
| --- | --- |

68.

iledeFrance

| 69. | îledeFrance |
| --- | --- |

69.

îledeFrance

| 70. | languedoc-roussillon |
| --- | --- |

70.

languedoc-roussillon

| 71. | languedocroussillon |
| --- | --- |

71.

languedocroussillon

| 72. | limousin |
| --- | --- |

72.

limousin

| 73. | lorraine |
| --- | --- |

73.

lorraine

| 74. | midi-pyrenees |
| --- | --- |

74.

midi-pyrenees

| 75. | midi-pyrénées |
| --- | --- |

75.

midi-pyrénées

| 76. | midipyrenees |
| --- | --- |

76.

midipyrenees

| 77. | midipyrénées |
| --- | --- |

77.

midipyrénées

| 78. | nord-pas-de-calais |
| --- | --- |

78.

nord-pas-de-calais

| 79. | nordpasdecalais |
| --- | --- |

79.

nordpasdecalais

| 80. | paysdelaloire |
| --- | --- |

80.

paysdelaloire

| 81. | pays-de-la-loire |
| --- | --- |

81.

pays-de-la-loire

| 82. | picardie |
| --- | --- |

82.

picardie

| 83. | poitou-charentes |
| --- | --- |

83.

poitou-charentes

| 84. | poitoucharentes |
| --- | --- |

84.

poitoucharentes

| 85. | provence-alpes-cote-d-azur |
| --- | --- |

85.

provence-alpes-cote-d-azur

| 86. | provence-alpes-côte-d-azur |
| --- | --- |

86.

provence-alpes-côte-d-azur

| 87. | provencealpescotedazur |
| --- | --- |

87.

provencealpescotedazur

| 88. | provencealpescôtedazur |
| --- | --- |

88.

provencealpescôtedazur

| 89. | rhone-alpes |
| --- | --- |

89.

rhone-alpes

| 90. | rhône-alpes |
| --- | --- |

90.

rhône-alpes

| 91. | rhonealpes |
| --- | --- |

91.

rhonealpes

| 92. | rhônealpes |
| --- | --- |

92.

rhônealpes

| 93. | guadeloupe |
| --- | --- |

93.

guadeloupe

| 94. | guyane |
| --- | --- |

94.

guyane

| 95. | martinique |
| --- | --- |

95.

martinique

| 96. | reunion |
| --- | --- |

96.

reunion

| 97. | réunion |
| --- | --- |

97.

réunion

| 98. | mayotte |
| --- | --- |

98.

mayotte

| 99. | saint-pierre-et-miquelon |
| --- | --- |

99.

saint-pierre-et-miquelon

| 100. | saintpierreetmiquelon |
| --- | --- |

100.

saintpierreetmiquelon

| 101. | polynesie-française |
| --- | --- |

101.

polynesie-française

| 102. | polynésie-française |
| --- | --- |

102.

polynésie-française

| 103. | polynesie-francaise |
| --- | --- |

103.

polynesie-francaise

| 104. | polynésie-francaise |
| --- | --- |

104.

polynésie-francaise

| 105. | polynesiefrançaise |
| --- | --- |

105.

polynesiefrançaise

| 106. | polynésiefrançaise |
| --- | --- |

106.

polynésiefrançaise

| 107. | polynesiefrancaise |
| --- | --- |

107.

polynesiefrancaise

| 108. | polynésiefrancaise |
| --- | --- |

108.

polynésiefrancaise

| 109. | nouvelle-caledonie |
| --- | --- |

109.

nouvelle-caledonie

| 110. | nouvelle-calédonie |
| --- | --- |

110.

nouvelle-calédonie

| 111. | nouvellecaledonie |
| --- | --- |

111.

nouvellecaledonie

| 112. | nouvellecalédonie |
| --- | --- |

112.

nouvellecalédonie

| 113. | wallis-et-futuna |
| --- | --- |

113.

wallis-et-futuna

| 114. | wallisetfutuna |
| --- | --- |

114.

wallisetfutuna

| 115. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

115.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 116. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

116.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 117. | terresaustralesetantarctiquesfrançaises |
| --- | --- |

117.

terresaustralesetantarctiquesfrançaises

| 118. | terresaustralesetantarctique-françaises |
| --- | --- |

118.

terresaustralesetantarctique-françaises

| 119. | saint-barthélémy |
| --- | --- |

119.

saint-barthélémy

| 120. | saintbarthélémy |
| --- | --- |

120.

saintbarthélémy

| 121. | saint-barthelemy |
| --- | --- |

121.

saint-barthelemy

| 122. | saintbarthelemy |
| --- | --- |

122.

saintbarthelemy

| 123. | saint-martin |
| --- | --- |

123.

saint-martin

| 124. | saintmartin |
| --- | --- |

124.

saintmartin

NEMČIJA

| 1. | deutschland |
| --- | --- |

1.

deutschland

| 2. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

2.

federalrepublicofgermany

| 3. | bundesrepublik-deutschland |
| --- | --- |

3.

bundesrepublik-deutschland

| 4. | bundesrepublikdeutschland |
| --- | --- |

4.

bundesrepublikdeutschland

| 5. | allemagne |
| --- | --- |

5.

allemagne

| 6. | republiquefederaled'allemagne |
| --- | --- |

6.

republiquefederaled'allemagne

| 7. | alemanna |
| --- | --- |

7.

alemanna

| 8. | repúblicafederaldealemania |
| --- | --- |

8.

repúblicafederaldealemania

| 9. | germania |
| --- | --- |

9.

germania

| 10. | repubblicafederaledigermania |
| --- | --- |

10.

repubblicafederaledigermania

| 11. | germany |
| --- | --- |

11.

germany

| 12. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

12.

federalrepublicofgermany

| 13. | tyskland |
| --- | --- |

13.

tyskland

| 14. | forbundsrepublikkentyskland |
| --- | --- |

14.

forbundsrepublikkentyskland

| 15. | duitsland |
| --- | --- |

15.

duitsland

| 16. | bondsrepubliekduitsland |
| --- | --- |

16.

bondsrepubliekduitsland

| 17. | nemecko |
| --- | --- |

17.

nemecko

| 18. | spolkovárepublikanemecko |
| --- | --- |

18.

spolkovárepublikanemecko

| 19. | alemanha |
| --- | --- |

19.

alemanha

| 20. | republicafederaldaalemanha |
| --- | --- |

20.

republicafederaldaalemanha

| 21. | niemczech |
| --- | --- |

21.

niemczech

| 22. | republikafederalnaniemiec |
| --- | --- |

22.

republikafederalnaniemiec

| 23. | németország |
| --- | --- |

23.

németország

| 24. | németországiszövetségiköztársaság |
| --- | --- |

24.

németországiszövetségiköztársaság

| 25. | vokietijos |
| --- | --- |

25.

vokietijos

| 26. | vokietijosfederacinerespublika |
| --- | --- |

26.

vokietijosfederacinerespublika

| 27. | vacija |
| --- | --- |

27.

vacija

| 28. | vacijasfederativarepublika |
| --- | --- |

28.

vacijasfederativarepublika

| 29. | däitschland |
| --- | --- |

29.

däitschland

| 30. | bundesrepublikdäitschland |
| --- | --- |

30.

bundesrepublikdäitschland

| 31. | germanja |
| --- | --- |

31.

germanja

| 32. | repubblikafederalitagermanja |
| --- | --- |

32.

repubblikafederalitagermanja

| 33. | gearmaine |
| --- | --- |

33.

gearmaine

| 34. | poblachtchnaidhmenagearmaine |
| --- | --- |

34.

poblachtchnaidhmenagearmaine

| 35. | saksamaa |
| --- | --- |

35.

saksamaa

| 36. | saksamaaliitvabariik |
| --- | --- |

36.

saksamaaliitvabariik

| 37. | nemcija |
| --- | --- |

37.

nemcija

| 38. | zweznarepublikanemcija |
| --- | --- |

38.

zweznarepublikanemcija

| 39. | γερμανία |
| --- | --- |

39.

γερμανία

| 40. | saksa |
| --- | --- |

40.

saksa

| 41. | saksanliittotasavalta |
| --- | --- |

41.

saksanliittotasavalta

| 42. | Baden-Württemberg |
| --- | --- |

42.

Baden-Württemberg

| 43. | Bavaria |
| --- | --- |

43.

Bavaria

| 44. | Bayern |
| --- | --- |

44.

Bayern

| 45. | Berlin |
| --- | --- |

45.

Berlin

| 46. | Brandenburg |
| --- | --- |

46.

Brandenburg

| 47. | Bremen |
| --- | --- |

47.

Bremen

| 48. | Hamburg |
| --- | --- |

48.

Hamburg

| 49. | Hessen |
| --- | --- |

49.

Hessen

| 50. | Lower-Saxony |
| --- | --- |

50.

Lower-Saxony

| 51. | Mecklenburg-Western-Pomerania |
| --- | --- |

51.

Mecklenburg-Western-Pomerania

| 52. | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

52.

Mecklenburg-Vorpommern

| 53. | niedersachsen |
| --- | --- |

53.

niedersachsen

| 54. | nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

54.

nordrhein-Westfalen

| 55. | northrhine-Westphalia |
| --- | --- |

55.

northrhine-Westphalia

| 56. | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

56.

Rheinland-Pfalz

| 57. | Rhineland-Palatinate |
| --- | --- |

57.

Rhineland-Palatinate

| 58. | Saarland |
| --- | --- |

58.

Saarland

| 59. | Sachsen |
| --- | --- |

59.

Sachsen

| 60. | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

60.

Sachsen-Anhalt

| 61. | Saxony |
| --- | --- |

61.

Saxony

| 62. | Saxony-Anhalt |
| --- | --- |

62.

Saxony-Anhalt

| 63. | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

63.

Schleswig-Holstein

| 64. | Thüringen |
| --- | --- |

64.

Thüringen

| 65. | Thuringia |
| --- | --- |

65.

Thuringia

| 66. | Baden-Wuerttemberg |
| --- | --- |

66.

Baden-Wuerttemberg

| 67. | bade-wurtemberg |
| --- | --- |

67.

bade-wurtemberg

| 68. | le-bade-wurtemberg |
| --- | --- |

68.

le-bade-wurtemberg

| 69. | Baden-Wurttemberg |
| --- | --- |

69.

Baden-Wurttemberg

| 70. | BadenWürttemberg |
| --- | --- |

70.

BadenWürttemberg

| 71. | BadenWuerttemberg |
| --- | --- |

71.

BadenWuerttemberg

| 72. | badewurtemberg |
| --- | --- |

72.

badewurtemberg

| 73. | lebadewurtemberg |
| --- | --- |

73.

lebadewurtemberg

| 74. | BadenWurttemberg |
| --- | --- |

74.

BadenWurttemberg

| 75. | Baviera |
| --- | --- |

75.

Baviera

| 76. | Bavière |
| --- | --- |

76.

Bavière

| 77. | Freistaat-Bayern |
| --- | --- |

77.

Freistaat-Bayern

| 78. | FreistaatBayern |
| --- | --- |

78.

FreistaatBayern

| 79. | Free-State-of-Bavaria |
| --- | --- |

79.

Free-State-of-Bavaria

| 80. | Stato-Libero-di-Baviera |
| --- | --- |

80.

Stato-Libero-di-Baviera

| 81. | Etat-Libre-Bavière |
| --- | --- |

81.

Etat-Libre-Bavière

| 82. | Brandebourg |
| --- | --- |

82.

Brandebourg

| 83. | Brandeburgo |
| --- | --- |

83.

Brandeburgo

| 84. | Brandenburgii |
| --- | --- |

84.

Brandenburgii

| 85. | freieundhansestadthamburg |
| --- | --- |

85.

freieundhansestadthamburg

| 86. | freie-und-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

86.

freie-und-hansestadt-hamburg

| 87. | freiehansestadthamburg |
| --- | --- |

87.

freiehansestadthamburg

| 88. | freie-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

88.

freie-hansestadt-hamburg

| 89. | hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

89.

hansestadt-hamburg

| 90. | hansestadthamburg |
| --- | --- |

90.

hansestadthamburg

| 91. | stadthamburg |
| --- | --- |

91.

stadthamburg

| 92. | stadt-hamburg |
| --- | --- |

92.

stadt-hamburg

| 93. | hamburg-stadt |
| --- | --- |

93.

hamburg-stadt

| 94. | hamburg |
| --- | --- |

94.

hamburg

| 95. | landhamburg |
| --- | --- |

95.

landhamburg

| 96. | land-hamburg |
| --- | --- |

96.

land-hamburg

| 97. | hamburku |
| --- | --- |

97.

hamburku

| 98. | hampuriin |
| --- | --- |

98.

hampuriin

| 99. | hamborg |
| --- | --- |

99.

hamborg

| 100. | hamburgo |
| --- | --- |

100.

hamburgo

| 101. | hambourg |
| --- | --- |

101.

hambourg

| 102. | amburgo |
| --- | --- |

102.

amburgo

| 103. | hamburgu |
| --- | --- |

103.

hamburgu

| 104. | hanbao |
| --- | --- |

104.

hanbao

| 105. | hamburuku |
| --- | --- |

105.

hamburuku

| 106. | hamburk |
| --- | --- |

106.

hamburk

| 107. | hesse |
| --- | --- |

107.

hesse

| 108. | hassia |
| --- | --- |

108.

hassia

| 109. | nordrheinwestfalen |
| --- | --- |

109.

nordrheinwestfalen

| 110. | northrhinewestphalia |
| --- | --- |

110.

northrhinewestphalia

| 111. | northrhine-westfalia |
| --- | --- |

111.

northrhine-westfalia

| 112. | northrhinewestfalia |
| --- | --- |

112.

northrhinewestfalia

| 113. | rhenanie-du-nord-westphalie |
| --- | --- |

113.

rhenanie-du-nord-westphalie

| 114. | rhenaniedunordwestphalie |
| --- | --- |

114.

rhenaniedunordwestphalie

| 115. | lasaxe |
| --- | --- |

115.

lasaxe

| 116. | sachsen |
| --- | --- |

116.

sachsen

| 117. | sajonia |
| --- | --- |

117.

sajonia

| 118. | sajónia |
| --- | --- |

118.

sajónia

| 119. | saksen |
| --- | --- |

119.

saksen

| 120. | saksimaa |
| --- | --- |

120.

saksimaa

| 121. | saksio |
| --- | --- |

121.

saksio

| 122. | saksonia |
| --- | --- |

122.

saksonia

| 123. | saksonijos |
| --- | --- |

123.

saksonijos

| 124. | saška |
| --- | --- |

124.

saška

| 125. | saska |
| --- | --- |

125.

saska

| 126. | sasko |
| --- | --- |

126.

sasko

| 127. | sassonia |
| --- | --- |

127.

sassonia

| 128. | saxe |
| --- | --- |

128.

saxe

| 129. | saxonia |
| --- | --- |

129.

saxonia

| 130. | saxónia |
| --- | --- |

130.

saxónia

| 131. | szászország |
| --- | --- |

131.

szászország

| 132. | szaszorszag |
| --- | --- |

132.

szaszorszag

| 133. | Σαξωνία |
| --- | --- |

133.

Σαξωνία

| 134. | саксония |
| --- | --- |

134.

саксония

| 135. | freistaat-sachsen |
| --- | --- |

135.

freistaat-sachsen

| 136. | sorben |
| --- | --- |

136.

sorben

| 137. | serbja |
| --- | --- |

137.

serbja

| 138. | Sorben-Wenden |
| --- | --- |

138.

Sorben-Wenden

| 139. | Wenden |
| --- | --- |

139.

Wenden

| 140. | lausitzer-sorben |
| --- | --- |

140.

lausitzer-sorben

| 141. | domowina |
| --- | --- |

141.

domowina

GRČIJA

| 1. | Grecia |
| --- | --- |

1.

Grecia

| 2. | Graekenland |
| --- | --- |

2.

Graekenland

| 3. | Griechenland |
| --- | --- |

3.

Griechenland

| 4. | Hellas |
| --- | --- |

4.

Hellas

| 5. | Greece |
| --- | --- |

5.

Greece

| 6. | Grece |
| --- | --- |

6.

Grece

| 7. | Grecia |
| --- | --- |

7.

Grecia

| 8. | Griekenland |
| --- | --- |

8.

Griekenland

| 9. | Grecia |
| --- | --- |

9.

Grecia

| 10. | Kreikka |
| --- | --- |

10.

Kreikka

| 11. | Grekland |
| --- | --- |

11.

Grekland

| 12. | Recko |
| --- | --- |

12.

Recko

| 13. | Kreeka |
| --- | --- |

13.

Kreeka

| 14. | Graecia |
| --- | --- |

14.

Graecia

| 15. | Graikija |
| --- | --- |

15.

Graikija

| 16. | Gorogorszag |
| --- | --- |

16.

Gorogorszag

| 17. | Grecja |
| --- | --- |

17.

Grecja

| 18. | Grecja |
| --- | --- |

18.

Grecja

| 19. | Grecko |
| --- | --- |

19.

Grecko

| 20. | Grcija |
| --- | --- |

20.

Grcija

MADŽARSKA

| 1. | magyarkoztarsasag |
| --- | --- |

1.

magyarkoztarsasag

| 2. | republicofhungary |
| --- | --- |

2.

republicofhungary

| 3. | republiquedehongrie |
| --- | --- |

3.

republiquedehongrie

| 4. | republikungarn |
| --- | --- |

4.

republikungarn

| 5. | republicadehungria |
| --- | --- |

5.

republicadehungria

| 6. | repubblicadiungheria |
| --- | --- |

6.

repubblicadiungheria

| 7. | republicadahungria |
| --- | --- |

7.

republicadahungria

| 8. | ungerskarepubliken |
| --- | --- |

8.

ungerskarepubliken

| 9. | unkarintasavalta |
| --- | --- |

9.

unkarintasavalta

| 10. | denungarskerepublik |
| --- | --- |

10.

denungarskerepublik

| 11. | derepublikhongarije |
| --- | --- |

11.

derepublikhongarije

| 12. | republikawegierska |
| --- | --- |

12.

republikawegierska

| 13. | ungarivabariik |
| --- | --- |

13.

ungarivabariik

| 14. | ungarijasrepublika |
| --- | --- |

14.

ungarijasrepublika

| 15. | vengrijosrespublika |
| --- | --- |

15.

vengrijosrespublika

| 16. | magyarorszag |
| --- | --- |

16.

magyarorszag

| 17. | hungary |
| --- | --- |

17.

hungary

| 18. | hongrie |
| --- | --- |

18.

hongrie

| 19. | ungarn |
| --- | --- |

19.

ungarn

| 20. | hungria |
| --- | --- |

20.

hungria

| 21. | ungheria |
| --- | --- |

21.

ungheria

| 22. | ungern |
| --- | --- |

22.

ungern

| 23. | unkari |
| --- | --- |

23.

unkari

| 24. | hongarije |
| --- | --- |

24.

hongarije

| 25. | wegry |
| --- | --- |

25.

wegry

| 26. | madarsko |
| --- | --- |

26.

madarsko

| 27. | ungari |
| --- | --- |

27.

ungari

| 28. | ungarija |
| --- | --- |

28.

ungarija

| 29. | vengrija |
| --- | --- |

29.

vengrija

| 30. | magyarköztársaság |
| --- | --- |

30.

magyarköztársaság

| 31. | magyarország |
| --- | --- |

31.

magyarország

| 32. | madarskarepublika |
| --- | --- |

32.

madarskarepublika

| 33. | republikamadzarska |
| --- | --- |

33.

republikamadzarska

| 34. | madzarsko |
| --- | --- |

34.

madzarsko

| 35. | ουγγαρια |
| --- | --- |

35.

ουγγαρια

| 36. | ουγρικιδεμοκρατια |
| --- | --- |

36.

ουγρικιδεμοκρατια

| 37. | nyugatdunántúl |
| --- | --- |

37.

nyugatdunántúl

| 38. | középdunántúl |
| --- | --- |

38.

középdunántúl

| 39. | déldunántúl |
| --- | --- |

39.

déldunántúl

| 40. | középmagyarország |
| --- | --- |

40.

középmagyarország

| 41. | északmagyarország |
| --- | --- |

41.

északmagyarország

| 42. | északalföld |
| --- | --- |

42.

északalföld

| 43. | délalföld |
| --- | --- |

43.

délalföld

| 44. | nyugatdunantul |
| --- | --- |

44.

nyugatdunantul

| 45. | kozepdunantul |
| --- | --- |

45.

kozepdunantul

| 46. | deldunantul |
| --- | --- |

46.

deldunantul

| 47. | kozepmagyarorszag |
| --- | --- |

47.

kozepmagyarorszag

| 48. | eszakmagyarorszag |
| --- | --- |

48.

eszakmagyarorszag

| 49. | eszakalfold |
| --- | --- |

49.

eszakalfold

| 50. | delalfold |
| --- | --- |

50.

delalfold

IRSKA

| 1. | irlanda |
| --- | --- |

1.

irlanda

| 2. | irsko |
| --- | --- |

2.

irsko

| 3. | irland |
| --- | --- |

3.

irland

| 4. | iirimaa |
| --- | --- |

4.

iirimaa

| 5. | ireland |
| --- | --- |

5.

ireland

| 6. | irlande |
| --- | --- |

6.

irlande

| 7. | irlanda |
| --- | --- |

7.

irlanda

| 8. | Īrija |
| --- | --- |

8.

Īrija

| 9. | Airija |
| --- | --- |

9.

Airija

| 10. | Írország |
| --- | --- |

10.

Írország

| 11. | L-Irlanda |
| --- | --- |

11.

L-Irlanda

| 12. | iρλανδία |
| --- | --- |

12.

iρλανδία

| 13. | ierland |
| --- | --- |

13.

ierland

| 14. | irlandia |
| --- | --- |

14.

irlandia

| 15. | Írsko |
| --- | --- |

15.

Írsko

| 16. | irska |
| --- | --- |

16.

irska

| 17. | irlanti |
| --- | --- |

17.

irlanti

| 18. | irland |
| --- | --- |

18.

irland

| 19. | .irlande |
| --- | --- |

19.

.irlande

| 20. | Ιρλανδία |
| --- | --- |

20.

Ιρλανδία

| 21. | irlande |
| --- | --- |

21.

irlande

| 22. | republicofireland |
| --- | --- |

22.

republicofireland

| 23. | eire |
| --- | --- |

23.

eire

ITALIJA

| 1. | Repubblica-Italiana |
| --- | --- |

1.

Repubblica-Italiana

| 2. | RepubblicaItaliana |
| --- | --- |

2.

RepubblicaItaliana

| 3. | Italia |
| --- | --- |

3.

Italia

| 4. | Italy |
| --- | --- |

4.

Italy

| 5. | Italian |
| --- | --- |

5.

Italian

| 6. | Italien |
| --- | --- |

6.

Italien

| 7. | Italija |
| --- | --- |

7.

Italija

| 8. | Itália |
| --- | --- |

8.

Itália

| 9. | Italië |
| --- | --- |

9.

Italië

| 10. | Italien |
| --- | --- |

10.

Italien

| 11. | Itálie |
| --- | --- |

11.

Itálie

| 12. | Italie |
| --- | --- |

12.

Italie

| 13. | Olaszország |
| --- | --- |

13.

Olaszország

| 14. | Itālija |
| --- | --- |

14.

Itālija

| 15. | Włochy |
| --- | --- |

15.

Włochy

| 16. | Ιταλία |
| --- | --- |

16.

Ιταλία

| 17. | Italja |
| --- | --- |

17.

Italja

| 18. | Taliansko |
| --- | --- |

18.

Taliansko

| 19. | Itaalia |
| --- | --- |

19.

Itaalia

| 20. | Abruzzo |
| --- | --- |

20.

Abruzzo

| 21. | Basilicata |
| --- | --- |

21.

Basilicata

| 22. | Calabria |
| --- | --- |

22.

Calabria

| 23. | Campania |
| --- | --- |

23.

Campania

| 24. | Emilia-Romagna |
| --- | --- |

24.

Emilia-Romagna

| 25. | Friuli-VeneziaGiulia |
| --- | --- |

25.

Friuli-VeneziaGiulia

| 26. | Lazio |
| --- | --- |

26.

Lazio

| 27. | Liguria |
| --- | --- |

27.

Liguria

| 28. | Lombardia |
| --- | --- |

28.

Lombardia

| 29. | Marche |
| --- | --- |

29.

Marche

| 30. | Molise |
| --- | --- |

30.

Molise

| 31. | Piemonte |
| --- | --- |

31.

Piemonte

| 32. | Puglia |
| --- | --- |

32.

Puglia

| 33. | Sardegna |
| --- | --- |

33.

Sardegna

| 34. | Sicilia |
| --- | --- |

34.

Sicilia

| 35. | Toscana |
| --- | --- |

35.

Toscana

| 36. | Trentino-AltoAdige |
| --- | --- |

36.

Trentino-AltoAdige

| 37. | Umbria |
| --- | --- |

37.

Umbria

| 38. | Valled'Aosta |
| --- | --- |

38.

Valled'Aosta

| 39. | Veneto |
| --- | --- |

39.

Veneto

LATVIJA

| 1. | Λετονία |
| --- | --- |

1.

Λετονία

| 2. | Lettorszag |
| --- | --- |

2.

Lettorszag

| 3. | Latvja |
| --- | --- |

3.

Latvja

| 4. | Letland |
| --- | --- |

4.

Letland

| 5. | Lotwa |
| --- | --- |

5.

Lotwa

| 6. | Letonia |
| --- | --- |

6.

Letonia

| 7. | Lotyssko |
| --- | --- |

7.

Lotyssko

| 8. | Latvija |
| --- | --- |

8.

Latvija

| 9. | Lettland |
| --- | --- |

9.

Lettland

| 10. | Latvia |
| --- | --- |

10.

Latvia

| 11. | Lotyssko |
| --- | --- |

11.

Lotyssko

| 12. | Letland |
| --- | --- |

12.

Letland

| 13. | Lettland |
| --- | --- |

13.

Lettland

| 14. | Lati |
| --- | --- |

14.

Lati

| 15. | Letonia |
| --- | --- |

15.

Letonia

| 16. | Lettonie |
| --- | --- |

16.

Lettonie

| 17. | Lettonia |
| --- | --- |

17.

Lettonia

| 18. | Republicoflatvia |
| --- | --- |

18.

Republicoflatvia

| 19. | Latvijskajarespublika |
| --- | --- |

19.

Latvijskajarespublika

LITVA

| 1. | lietuva |
| --- | --- |

1.

lietuva

| 2. | leedu |
| --- | --- |

2.

leedu

| 3. | liettua |
| --- | --- |

3.

liettua

| 4. | litauen |
| --- | --- |

4.

litauen

| 5. | lithouania |
| --- | --- |

5.

lithouania

| 6. | lithuania |
| --- | --- |

6.

lithuania

| 7. | litouwen |
| --- | --- |

7.

litouwen

| 8. | lituania |
| --- | --- |

8.

lituania

| 9. | lituanie |
| --- | --- |

9.

lituanie

| 10. | litva |
| --- | --- |

10.

litva

| 11. | litván |
| --- | --- |

11.

litván

| 12. | litvania |
| --- | --- |

12.

litvania

| 13. | litvanya |
| --- | --- |

13.

litvanya

| 14. | litwa |
| --- | --- |

14.

litwa

| 15. | litwanja |
| --- | --- |

15.

litwanja

| 16. | liettuan |
| --- | --- |

16.

liettuan

| 17. | litevská |
| --- | --- |

17.

litevská

| 18. | lietuvas |
| --- | --- |

18.

lietuvas

| 19. | litwy |
| --- | --- |

19.

litwy

| 20. | litovska |
| --- | --- |

20.

litovska

| 21. | aukstaitija |
| --- | --- |

21.

aukstaitija

| 22. | zemaitija |
| --- | --- |

22.

zemaitija

| 23. | dzukija |
| --- | --- |

23.

dzukija

| 24. | suvalkija |
| --- | --- |

24.

suvalkija

| 25. | suduva |
| --- | --- |

25.

suduva

| 26. | lietuvos-respublika |
| --- | --- |

26.

lietuvos-respublika

| 27. | lietuvos_respublika |
| --- | --- |

27.

lietuvos_respublika

| 28. | lietuvosrespublika |
| --- | --- |

28.

lietuvosrespublika

| 29. | republic-of-lithuania |
| --- | --- |

29.

republic-of-lithuania

| 30. | republic_of_lithuania |
| --- | --- |

30.

republic_of_lithuania

| 31. | republiclithuania |
| --- | --- |

31.

republiclithuania

| 32. | republicoflithuania |
| --- | --- |

32.

republicoflithuania

| 33. | republique-de-lituanie |
| --- | --- |

33.

republique-de-lituanie

| 34. | republique_de_lituanie |
| --- | --- |

34.

republique_de_lituanie

| 35. | republiquelituanie |
| --- | --- |

35.

republiquelituanie

| 36. | republiquedelituanie |
| --- | --- |

36.

republiquedelituanie

| 37. | republica-de-lituania |
| --- | --- |

37.

republica-de-lituania

| 38. | republica_de_lituania |
| --- | --- |

38.

republica_de_lituania

| 39. | republicalituania |
| --- | --- |

39.

republicalituania

| 40. | republicadelituania |
| --- | --- |

40.

republicadelituania

| 41. | litovskajarespublika |
| --- | --- |

41.

litovskajarespublika

| 42. | litovskaja-respublika |
| --- | --- |

42.

litovskaja-respublika

| 43. | litovskaja_respublika |
| --- | --- |

43.

litovskaja_respublika

| 44. | litauensrepublik |
| --- | --- |

44.

litauensrepublik

| 45. | litauens-republik |
| --- | --- |

45.

litauens-republik

| 46. | litauens_republic |
| --- | --- |

46.

litauens_republic

| 47. | republiklitauen |
| --- | --- |

47.

republiklitauen

| 48. | republik-litauen |
| --- | --- |

48.

republik-litauen

| 49. | republic_litauen |
| --- | --- |

49.

republic_litauen

| 50. | δημοκρατιατησλιθουανιας |
| --- | --- |

50.

δημοκρατιατησλιθουανιας

| 51. | δημοκρατια-της-λιθουανιας |
| --- | --- |

51.

δημοκρατια-της-λιθουανιας

| 52. | δημοκρατια_της_λιθουανιας |
| --- | --- |

52.

δημοκρατια_της_λιθουανιας

| 53. | δημοκρατίατηςΛιθουανίας |
| --- | --- |

53.

δημοκρατίατηςΛιθουανίας

| 54. | δημοκρατία-της-Λιθουανίας |
| --- | --- |

54.

δημοκρατία-της-Λιθουανίας

| 55. | δημοκρατία_της_Λιθουανίας |
| --- | --- |

55.

δημοκρατία_της_Λιθουανίας

| 56. | repubblicadilituania |
| --- | --- |

56.

repubblicadilituania

| 57. | repubblica-di-lituania |
| --- | --- |

57.

repubblica-di-lituania

| 58. | repubblica_di_lituania |
| --- | --- |

58.

repubblica_di_lituania

| 59. | republieklitouwen |
| --- | --- |

59.

republieklitouwen

| 60. | republiek-litouwen |
| --- | --- |

60.

republiek-litouwen

| 61. | republiek_litouwen |
| --- | --- |

61.

republiek_litouwen

| 62. | republicadalituania |
| --- | --- |

62.

republicadalituania

| 63. | republica-da-lituania |
| --- | --- |

63.

republica-da-lituania

| 64. | republica_da_lituania |
| --- | --- |

64.

republica_da_lituania

| 65. | liettuantasavalta |
| --- | --- |

65.

liettuantasavalta

| 66. | liettuan-tasavalta |
| --- | --- |

66.

liettuan-tasavalta

| 67. | liettuan_tasavalta |
| --- | --- |

67.

liettuan_tasavalta

| 68. | republikenLitauen |
| --- | --- |

68.

republikenLitauen

| 69. | republiken-litauen |
| --- | --- |

69.

republiken-litauen

| 70. | republiken_litauen |
| --- | --- |

70.

republiken_litauen

| 71. | litevskárepublika |
| --- | --- |

71.

litevskárepublika

| 72. | litevská-republika |
| --- | --- |

72.

litevská-republika

| 73. | litevská_republika |
| --- | --- |

73.

litevská_republika

| 74. | leeduvabariik |
| --- | --- |

74.

leeduvabariik

| 75. | leedu-vabariik |
| --- | --- |

75.

leedu-vabariik

| 76. | leedu_vabariik |
| --- | --- |

76.

leedu_vabariik

| 77. | lietuvasrepublika |
| --- | --- |

77.

lietuvasrepublika

| 78. | lietuvas-republika |
| --- | --- |

78.

lietuvas-republika

| 79. | lietuvas_republika |
| --- | --- |

79.

lietuvas_republika

| 80. | litvánköztársaság |
| --- | --- |

80.

litvánköztársaság

| 81. | litván-köztársaság |
| --- | --- |

81.

litván-köztársaság

| 82. | litván_köztársaság |
| --- | --- |

82.

litván_köztársaság

| 83. | repubblikatallitwanja |
| --- | --- |

83.

repubblikatallitwanja

| 84. | repubblika-tal-litwanja |
| --- | --- |

84.

repubblika-tal-litwanja

| 85. | repubblika_tal_litwanja |
| --- | --- |

85.

repubblika_tal_litwanja

| 86. | republikalitwy |
| --- | --- |

86.

republikalitwy

| 87. | republika-litwy |
| --- | --- |

87.

republika-litwy

| 88. | republika_litwy |
| --- | --- |

88.

republika_litwy

| 89. | litovskarepublika |
| --- | --- |

89.

litovskarepublika

| 90. | litovska-republika |
| --- | --- |

90.

litovska-republika

| 91. | litovska_republika |
| --- | --- |

91.

litovska_republika

| 92. | republikalitva |
| --- | --- |

92.

republikalitva

| 93. | republika-litva |
| --- | --- |

93.

republika-litva

| 94. | republika_litva |
| --- | --- |

94.

republika_litva

LUKSEMBURG

| 1. | luxembourg |
| --- | --- |

1.

luxembourg

| 2. | luxemburg |
| --- | --- |

2.

luxemburg

| 3. | letzebuerg |
| --- | --- |

3.

letzebuerg

MALTA

| 1. | malta |
| --- | --- |

1.

malta

| 2. | malte |
| --- | --- |

2.

malte

| 3. | melita |
| --- | --- |

3.

melita

| 4. | republicofmalta |
| --- | --- |

4.

republicofmalta

| 5. | republic-of-malta |
| --- | --- |

5.

republic-of-malta

| 6. | therepublicofmalta |
| --- | --- |

6.

therepublicofmalta

| 7. | the-republic-of-malta |
| --- | --- |

7.

the-republic-of-malta

| 8. | repubblikatamalta |
| --- | --- |

8.

repubblikatamalta

| 9. | repubblika-ta-malta |
| --- | --- |

9.

repubblika-ta-malta

| 10. | maltarepublic |
| --- | --- |

10.

maltarepublic

| 11. | maltarepubblika |
| --- | --- |

11.

maltarepubblika

| 12. | gozo |
| --- | --- |

12.

gozo

| 13. | ghawdex |
| --- | --- |

13.

ghawdex

NIZOZEMSKA

| 1. | nederland |
| --- | --- |

1.

nederland

| 2. | holland |
| --- | --- |

2.

holland

| 3. | thenetherlands |
| --- | --- |

3.

thenetherlands

| 4. | netherlands |
| --- | --- |

4.

netherlands

| 5. | lespaysbas |
| --- | --- |

5.

lespaysbas

| 6. | hollande |
| --- | --- |

6.

hollande

| 7. | dieniederlande |
| --- | --- |

7.

dieniederlande

| 8. | lospaisesbajos |
| --- | --- |

8.

lospaisesbajos

| 9. | holanda |
| --- | --- |

9.

holanda

POLJSKA

| 1. | rzeczpospolitapolska |
| --- | --- |

1.

rzeczpospolitapolska

| 2. | rzeczpospolita_polska |
| --- | --- |

2.

rzeczpospolita_polska

| 3. | rzeczpospolita-polska |
| --- | --- |

3.

rzeczpospolita-polska

| 4. | polska |
| --- | --- |

4.

polska

| 5. | polonia |
| --- | --- |

5.

polonia

| 6. | lenkija |
| --- | --- |

6.

lenkija

| 7. | poland |
| --- | --- |

7.

poland

| 8. | polen |
| --- | --- |

8.

polen

| 9. | pologne |
| --- | --- |

9.

pologne

| 10. | polsko |
| --- | --- |

10.

polsko

| 11. | poola |
| --- | --- |

11.

poola

| 12. | puola |
| --- | --- |

12.

puola

PORTUGALSKA

| 1. | republicaportuguesa |
| --- | --- |

1.

republicaportuguesa

| 2. | portugal |
| --- | --- |

2.

portugal

| 3. | portugália |
| --- | --- |

3.

portugália

| 4. | portugalia |
| --- | --- |

4.

portugalia

| 5. | portugali |
| --- | --- |

5.

portugali

| 6. | portugalska |
| --- | --- |

6.

portugalska

| 7. | portugalsko |
| --- | --- |

7.

portugalsko

| 8. | portogallo |
| --- | --- |

8.

portogallo

| 9. | portugalija |
| --- | --- |

9.

portugalija

| 10. | portekiz |
| --- | --- |

10.

portekiz

| 11. | πορτογαλία |
| --- | --- |

11.

πορτογαλία

| 12. | portugāle |
| --- | --- |

12.

portugāle

| 13. | aveiro |
| --- | --- |

13.

aveiro

| 14. | beja |
| --- | --- |

14.

beja

| 15. | braga |
| --- | --- |

15.

braga

| 16. | bragança |
| --- | --- |

16.

bragança

| 17. | castelobranco |
| --- | --- |

17.

castelobranco

| 18. | coimbra |
| --- | --- |

18.

coimbra

| 19. | evora |
| --- | --- |

19.

evora

| 20. | faro |
| --- | --- |

20.

faro

| 21. | guarda |
| --- | --- |

21.

guarda

| 22. | leiria |
| --- | --- |

22.

leiria

| 23. | lisboa |
| --- | --- |

23.

lisboa

| 24. | portalegre |
| --- | --- |

24.

portalegre

| 25. | porto |
| --- | --- |

25.

porto

| 26. | santarem |
| --- | --- |

26.

santarem

| 27. | setubal |
| --- | --- |

27.

setubal

| 28. | vianadocastelo |
| --- | --- |

28.

vianadocastelo

| 29. | viseu |
| --- | --- |

29.

viseu

| 30. | vilareal |
| --- | --- |

30.

vilareal

| 31. | madeira |
| --- | --- |

31.

madeira

| 32. | açores |
| --- | --- |

32.

açores

| 33. | alentejo |
| --- | --- |

33.

alentejo

| 34. | algarve |
| --- | --- |

34.

algarve

| 35. | altoalentejo |
| --- | --- |

35.

altoalentejo

| 36. | baixoalentejo |
| --- | --- |

36.

baixoalentejo

| 37. | beiraalta |
| --- | --- |

37.

beiraalta

| 38. | beirabaixa |
| --- | --- |

38.

beirabaixa

| 39. | beirainterior |
| --- | --- |

39.

beirainterior

| 40. | beiralitoral |
| --- | --- |

40.

beiralitoral

| 41. | beiratransmontana |
| --- | --- |

41.

beiratransmontana

| 42. | douro |
| --- | --- |

42.

douro

| 43. | dourolitoral |
| --- | --- |

43.

dourolitoral

| 44. | entredouroeminho |
| --- | --- |

44.

entredouroeminho

| 45. | estremadura |
| --- | --- |

45.

estremadura

| 46. | minho |
| --- | --- |

46.

minho

| 47. | ribatejo |
| --- | --- |

47.

ribatejo

| 48. | tras-os-montes-e-alto-douro |
| --- | --- |

48.

tras-os-montes-e-alto-douro

| 49. | acores |
| --- | --- |

49.

acores

SLOVAŠKA

| 1. | slowakische-republik |
| --- | --- |

1.

slowakische-republik

| 2. | republique-slovaque |
| --- | --- |

2.

republique-slovaque

| 3. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

3.

slovakiki-dimokratia

| 4. | slovenska-republika |
| --- | --- |

4.

slovenska-republika

| 5. | slovakiske-republik |
| --- | --- |

5.

slovakiske-republik

| 6. | slovaki-vabariik |
| --- | --- |

6.

slovaki-vabariik

| 7. | slovakian-tasavalta |
| --- | --- |

7.

slovakian-tasavalta

| 8. | slovakikidimokratia |
| --- | --- |

8.

slovakikidimokratia

| 9. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

9.

slovakiki-dimokratia

| 10. | szlovak-koztarsasag |
| --- | --- |

10.

szlovak-koztarsasag

| 11. | slovak-republic |
| --- | --- |

11.

slovak-republic

| 12. | repubblica-slovacca |
| --- | --- |

12.

repubblica-slovacca

| 13. | slovakijas-republika |
| --- | --- |

13.

slovakijas-republika

| 14. | slovakijos-respublika |
| --- | --- |

14.

slovakijos-respublika

| 15. | repubblika-slovakka |
| --- | --- |

15.

repubblika-slovakka

| 16. | slowaakse-republiek |
| --- | --- |

16.

slowaakse-republiek

| 17. | republika-slowacka |
| --- | --- |

17.

republika-slowacka

| 18. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

18.

republica-eslovaca

| 19. | slovaska-republika |
| --- | --- |

19.

slovaska-republika

| 20. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

20.

republica-eslovaca

| 21. | slovakiska-republiken |
| --- | --- |

21.

slovakiska-republiken

| 22. | σλοßακικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

22.

σλοßακικη-δημοκρατια

| 23. | slowakischerepublik |
| --- | --- |

23.

slowakischerepublik

| 24. | republiqueslovaque |
| --- | --- |

24.

republiqueslovaque

| 25. | slovenskarepublika |
| --- | --- |

25.

slovenskarepublika

| 26. | slovakiskerepublik |
| --- | --- |

26.

slovakiskerepublik

| 27. | slovakivabariik |
| --- | --- |

27.

slovakivabariik

| 28. | slovakiantasavalta |
| --- | --- |

28.

slovakiantasavalta

| 29. | szlovakkoztarsasag |
| --- | --- |

29.

szlovakkoztarsasag

| 30. | slovakrepublic |
| --- | --- |

30.

slovakrepublic

| 31. | repubblicaslovacca |
| --- | --- |

31.

repubblicaslovacca

| 32. | slovakijasrepublika |
| --- | --- |

32.

slovakijasrepublika

| 33. | slovakijosrespublika |
| --- | --- |

33.

slovakijosrespublika

| 34. | repubblikaslovakka |
| --- | --- |

34.

repubblikaslovakka

| 35. | slowaakserepubliek |
| --- | --- |

35.

slowaakserepubliek

| 36. | republikaslowacka |
| --- | --- |

36.

republikaslowacka

| 37. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

37.

republicaeslovaca

| 38. | slovaskarepublika |
| --- | --- |

38.

slovaskarepublika

| 39. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

39.

republicaeslovaca

| 40. | slovakiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

slovakiskarepubliken

| 41. | σλοßακικηδημοκρατια |
| --- | --- |

41.

σλοßακικηδημοκρατια

| 42. | slowakei |
| --- | --- |

42.

slowakei

| 43. | slovaquie |
| --- | --- |

43.

slovaquie

| 44. | slovakia |
| --- | --- |

44.

slovakia

| 45. | slovensko |
| --- | --- |

45.

slovensko

| 46. | slovakiet |
| --- | --- |

46.

slovakiet

| 47. | slovakkia |
| --- | --- |

47.

slovakkia

| 48. | szlovakia |
| --- | --- |

48.

szlovakia

| 49. | slovacchia |
| --- | --- |

49.

slovacchia

| 50. | slovakija |
| --- | --- |

50.

slovakija

| 51. | slowakije |
| --- | --- |

51.

slowakije

| 52. | slowacija |
| --- | --- |

52.

slowacija

| 53. | eslovaquia |
| --- | --- |

53.

eslovaquia

| 54. | slovaska |
| --- | --- |

54.

slovaska

| 55. | σλοßακικη |
| --- | --- |

55.

σλοßακικη

| 56. | slovakien |
| --- | --- |

56.

slovakien

| 57. | république-slovaque |
| --- | --- |

57.

république-slovaque

| 58. | slovenská-republika |
| --- | --- |

58.

slovenská-republika

| 59. | szlovák-köztársaság |
| --- | --- |

59.

szlovák-köztársaság

| 60. | slovākijos-respublika |
| --- | --- |

60.

slovākijos-respublika

| 61. | republika-słowacka |
| --- | --- |

61.

republika-słowacka

| 62. | república-eslovaca |
| --- | --- |

62.

república-eslovaca

| 63. | slovaška-republika |
| --- | --- |

63.

slovaška-republika

| 64. | slovačka-republika |
| --- | --- |

64.

slovačka-republika

| 65. | lýdveldid-slovakia |
| --- | --- |

65.

lýdveldid-slovakia

| 66. | républiqueslovaque |
| --- | --- |

66.

républiqueslovaque

| 67. | slovenskárepublika |
| --- | --- |

67.

slovenskárepublika

| 68. | szlovákköztársaság |
| --- | --- |

68.

szlovákköztársaság

| 69. | slovākijosrespublika |
| --- | --- |

69.

slovākijosrespublika

| 70. | republikasłowacka |
| --- | --- |

70.

republikasłowacka

| 71. | repúblicaeslovaca |
| --- | --- |

71.

repúblicaeslovaca

| 72. | slovaškarepublika |
| --- | --- |

72.

slovaškarepublika

| 73. | slovačkarepublika |
| --- | --- |

73.

slovačkarepublika

| 74. | lýdveldidslovakia |
| --- | --- |

74.

lýdveldidslovakia

| 75. | szlovákia |
| --- | --- |

75.

szlovákia

| 76. | slovākija |
| --- | --- |

76.

slovākija

| 77. | słowacija |
| --- | --- |

77.

słowacija

| 78. | slovaška |
| --- | --- |

78.

slovaška

| 79. | slovačka |
| --- | --- |

79.

slovačka

SLOVENIJA

| 1. | slovenija |
| --- | --- |

1.

slovenija

| 2. | slovenia |
| --- | --- |

2.

slovenia

| 3. | slowenien |
| --- | --- |

3.

slowenien

| 4. | slovenie |
| --- | --- |

4.

slovenie

| 5. | la-slovenie |
| --- | --- |

5.

la-slovenie

| 6. | laslovenie |
| --- | --- |

6.

laslovenie

| 7. | eslovenia |
| --- | --- |

7.

eslovenia

| 8. | republikaslovenija |
| --- | --- |

8.

republikaslovenija

| 9. | republika-slovenija |
| --- | --- |

9.

republika-slovenija

| 10. | republicofslovenia |
| --- | --- |

10.

republicofslovenia

| 11. | republic-of-slovenia |
| --- | --- |

11.

republic-of-slovenia

| 12. | szlovenia |
| --- | --- |

12.

szlovenia

| 13. | szlovenkoztarsasag |
| --- | --- |

13.

szlovenkoztarsasag

| 14. | szloven-koztarsasag |
| --- | --- |

14.

szloven-koztarsasag

| 15. | repubblicadislovenia |
| --- | --- |

15.

repubblicadislovenia

| 16. | repubblica-di-slovenia |
| --- | --- |

16.

repubblica-di-slovenia

ŠPANIJA

| 1. | españa |
| --- | --- |

1.

españa

| 2. | reinodeespana |
| --- | --- |

2.

reinodeespana

| 3. | reino-de-espana |
| --- | --- |

3.

reino-de-espana

| 4. | espagne |
| --- | --- |

4.

espagne

| 5. | espana |
| --- | --- |

5.

espana

| 6. | espanha |
| --- | --- |

6.

espanha

| 7. | espanja |
| --- | --- |

7.

espanja

| 8. | espanya |
| --- | --- |

8.

espanya

| 9. | hispaania |
| --- | --- |

9.

hispaania

| 10. | hiszpania |
| --- | --- |

10.

hiszpania

| 11. | ispanija |
| --- | --- |

11.

ispanija

| 12. | spagna |
| --- | --- |

12.

spagna

| 13. | spain |
| --- | --- |

13.

spain

| 14. | spanielsko |
| --- | --- |

14.

spanielsko

| 15. | spanien |
| --- | --- |

15.

spanien

| 16. | spanija |
| --- | --- |

16.

spanija

| 17. | spanje |
| --- | --- |

17.

spanje

| 18. | reinodeespaña |
| --- | --- |

18.

reinodeespaña

| 19. | reino-de-españa |
| --- | --- |

19.

reino-de-españa

| 20. | španielsko |
| --- | --- |

20.

španielsko

| 21. | spānija |
| --- | --- |

21.

spānija

| 22. | španija |
| --- | --- |

22.

španija

| 23. | španiělsko |
| --- | --- |

23.

španiělsko

| 24. | espainia |
| --- | --- |

24.

espainia

| 25. | ispania |
| --- | --- |

25.

ispania

| 26. | ισπανια |
| --- | --- |

26.

ισπανια

| 27. | andalucia |
| --- | --- |

27.

andalucia

| 28. | andalucía |
| --- | --- |

28.

andalucía

| 29. | andalousie |
| --- | --- |

29.

andalousie

| 30. | andalusia |
| --- | --- |

30.

andalusia

| 31. | andalusien |
| --- | --- |

31.

andalusien

| 32. | juntadeandalucia |
| --- | --- |

32.

juntadeandalucia

| 33. | juntadeandalucía |
| --- | --- |

33.

juntadeandalucía

| 34. | aragon |
| --- | --- |

34.

aragon

| 35. | aragón |
| --- | --- |

35.

aragón

| 36. | gobiernodearagon |
| --- | --- |

36.

gobiernodearagon

| 37. | gobiernoaragón |
| --- | --- |

37.

gobiernoaragón

| 38. | principadodeasturias |
| --- | --- |

38.

principadodeasturias

| 39. | principaudasturies |
| --- | --- |

39.

principaudasturies

| 40. | asturias |
| --- | --- |

40.

asturias

| 41. | asturies |
| --- | --- |

41.

asturies

| 42. | illesbalears |
| --- | --- |

42.

illesbalears

| 43. | islasbaleares |
| --- | --- |

43.

islasbaleares

| 44. | canarias |
| --- | --- |

44.

canarias

| 45. | gobiernodecanarias |
| --- | --- |

45.

gobiernodecanarias

| 46. | canaryisland |
| --- | --- |

46.

canaryisland

| 47. | kanarischeinseln |
| --- | --- |

47.

kanarischeinseln

| 48. | cantabria |
| --- | --- |

48.

cantabria

| 49. | gobiernodecantabria |
| --- | --- |

49.

gobiernodecantabria

| 50. | castillalamancha |
| --- | --- |

50.

castillalamancha

| 51. | castilla-lamancha |
| --- | --- |

51.

castilla-lamancha

| 52. | castillayleon |
| --- | --- |

52.

castillayleon

| 53. | castillayleón |
| --- | --- |

53.

castillayleón

| 54. | juntadecastillayleon |
| --- | --- |

54.

juntadecastillayleon

| 55. | juntadecastillayleón |
| --- | --- |

55.

juntadecastillayleón

| 56. | generalitatdecatalunya |
| --- | --- |

56.

generalitatdecatalunya

| 57. | generalitatdecataluña |
| --- | --- |

57.

generalitatdecataluña

| 58. | catalunya |
| --- | --- |

58.

catalunya

| 59. | cataluña |
| --- | --- |

59.

cataluña

| 60. | katalonien |
| --- | --- |

60.

katalonien

| 61. | catalonia |
| --- | --- |

61.

catalonia

| 62. | catalogna |
| --- | --- |

62.

catalogna

| 63. | catalogne |
| --- | --- |

63.

catalogne

| 64. | cataloniě |
| --- | --- |

64.

cataloniě

| 65. | katalonias |
| --- | --- |

65.

katalonias

| 66. | catalunha |
| --- | --- |

66.

catalunha

| 67. | kataloniens |
| --- | --- |

67.

kataloniens

| 68. | katalonian |
| --- | --- |

68.

katalonian

| 69. | catalonië |
| --- | --- |

69.

catalonië

| 70. | extremadura |
| --- | --- |

70.

extremadura

| 71. | comunidadautonomadeextremadura |
| --- | --- |

71.

comunidadautonomadeextremadura

| 72. | comunidadautónomadeextremadura |
| --- | --- |

72.

comunidadautónomadeextremadura

| 73. | xuntadegalicia |
| --- | --- |

73.

xuntadegalicia

| 74. | comunidadautonomadegalicia |
| --- | --- |

74.

comunidadautonomadegalicia

| 75. | comunidaautónomadegalicia |
| --- | --- |

75.

comunidaautónomadegalicia

| 76. | comunidadeautonomadegalicia |
| --- | --- |

76.

comunidadeautonomadegalicia

| 77. | comunidadeautónomadegalicia |
| --- | --- |

77.

comunidadeautónomadegalicia

| 78. | larioja |
| --- | --- |

78.

larioja

| 79. | gobiernodelarioja |
| --- | --- |

79.

gobiernodelarioja

| 80. | comunidadmadrid |
| --- | --- |

80.

comunidadmadrid

| 81. | madridregion |
| --- | --- |

81.

madridregion

| 82. | regionmadrid |
| --- | --- |

82.

regionmadrid

| 83. | madrid |
| --- | --- |

83.

madrid

| 84. | murciaregion |
| --- | --- |

84.

murciaregion

| 85. | murciaregión |
| --- | --- |

85.

murciaregión

| 86. | murciaregione |
| --- | --- |

86.

murciaregione

| 87. | murciaregiao |
| --- | --- |

87.

murciaregiao

| 88. | regiondemurcia |
| --- | --- |

88.

regiondemurcia

| 89. | regióndemurcia |
| --- | --- |

89.

regióndemurcia

| 90. | regionofmurcia |
| --- | --- |

90.

regionofmurcia

| 91. | regionvonmurcia |
| --- | --- |

91.

regionvonmurcia

| 92. | regionedimurcia |
| --- | --- |

92.

regionedimurcia

| 93. | regiaodomurcia |
| --- | --- |

93.

regiaodomurcia

| 94. | navarra |
| --- | --- |

94.

navarra

| 95. | nafarroa |
| --- | --- |

95.

nafarroa

| 96. | navarre |
| --- | --- |

96.

navarre

| 97. | navarracomunidadforal |
| --- | --- |

97.

navarracomunidadforal

| 98. | nafarroaforukomunitatea |
| --- | --- |

98.

nafarroaforukomunitatea

| 99. | nafarroaforuerkidegoa |
| --- | --- |

99.

nafarroaforuerkidegoa

| 100. | communauteforaledenavarre |
| --- | --- |

100.

communauteforaledenavarre

| 101. | communautéforaledenavarre |
| --- | --- |

101.

communautéforaledenavarre

| 102. | foralcommunityofnavarra |
| --- | --- |

102.

foralcommunityofnavarra

| 103. | paisvasco |
| --- | --- |

103.

paisvasco

| 104. | paísvasco |
| --- | --- |

104.

paísvasco

| 105. | euskadi |
| --- | --- |

105.

euskadi

| 106. | euskalherria |
| --- | --- |

106.

euskalherria

| 107. | paisbasc |
| --- | --- |

107.

paisbasc

| 108. | basquecountry |
| --- | --- |

108.

basquecountry

| 109. | paysbasque |
| --- | --- |

109.

paysbasque

| 110. | paesebasco |
| --- | --- |

110.

paesebasco

| 111. | baskenland |
| --- | --- |

111.

baskenland

| 112. | paisbasco |
| --- | --- |

112.

paisbasco

| 113. | χώρατωνβάσκων |
| --- | --- |

113.

χώρατωνβάσκων

| 114. | gobiernovasco |
| --- | --- |

114.

gobiernovasco

| 115. | euskojaurlaritza |
| --- | --- |

115.

euskojaurlaritza

| 116. | governbasc |
| --- | --- |

116.

governbasc

| 117. | basquegovernment |
| --- | --- |

117.

basquegovernment

| 118. | gouvernementbasque |
| --- | --- |

118.

gouvernementbasque

| 119. | governobasco |
| --- | --- |

119.

governobasco

| 120. | baskischeregierung |
| --- | --- |

120.

baskischeregierung

| 121. | baskitschebestuur |
| --- | --- |

121.

baskitschebestuur

| 122. | κυβέρνησητωνβάσκων |
| --- | --- |

122.

κυβέρνησητωνβάσκων

| 123. | comunidad-valenciana |
| --- | --- |

123.

comunidad-valenciana

| 124. | comunidadvalenciana |
| --- | --- |

124.

comunidadvalenciana

| 125. | comunitat-valenciana |
| --- | --- |

125.

comunitat-valenciana

| 126. | comunitatvalenciana |
| --- | --- |

126.

comunitatvalenciana

| 127. | ceuta |
| --- | --- |

127.

ceuta

| 128. | gobiernoceuta |
| --- | --- |

128.

gobiernoceuta

| 129. | melilla |
| --- | --- |

129.

melilla

| 130. | gobiernomelilla |
| --- | --- |

130.

gobiernomelilla

ŠVEDSKA

| 1. | suecia |
| --- | --- |

1.

suecia

| 2. | reinodesuecia |
| --- | --- |

2.

reinodesuecia

| 3. | sverige |
| --- | --- |

3.

sverige

| 4. | kongerietsverige |
| --- | --- |

4.

kongerietsverige

| 5. | schweden |
| --- | --- |

5.

schweden

| 6. | königreichschweden |
| --- | --- |

6.

königreichschweden

| 7. | konigreichschweden |
| --- | --- |

7.

konigreichschweden

| 8. | σουηδία |
| --- | --- |

8.

σουηδία

| 9. | ΒασίλειοτηςΣουηδίας |
| --- | --- |

9.

ΒασίλειοτηςΣουηδίας

| 10. | sweden |
| --- | --- |

10.

sweden

| 11. | kingdomofsweden |
| --- | --- |

11.

kingdomofsweden

| 12. | suède |
| --- | --- |

12.

suède

| 13. | suede |
| --- | --- |

13.

suede

| 14. | royaumedesuède |
| --- | --- |

14.

royaumedesuède

| 15. | royaumedesuede |
| --- | --- |

15.

royaumedesuede

| 16. | svezia |
| --- | --- |

16.

svezia

| 17. | regnodisvezia |
| --- | --- |

17.

regnodisvezia

| 18. | zweden |
| --- | --- |

18.

zweden

| 19. | koninkrijkzweden |
| --- | --- |

19.

koninkrijkzweden

| 20. | suécia |
| --- | --- |

20.

suécia

| 21. | reinodasuécia |
| --- | --- |

21.

reinodasuécia

| 22. | reinodasuecia |
| --- | --- |

22.

reinodasuecia

| 23. | ruotsi |
| --- | --- |

23.

ruotsi

| 24. | ruotsinkuningaskunta |
| --- | --- |

24.

ruotsinkuningaskunta

| 25. | konungariketsverige |
| --- | --- |

25.

konungariketsverige

| 26. | švédsko |
| --- | --- |

26.

švédsko

| 27. | rootsi |
| --- | --- |

27.

rootsi

| 28. | svedija |
| --- | --- |

28.

svedija

| 29. | svédorszag |
| --- | --- |

29.

svédorszag

| 30. | svedorszag |
| --- | --- |

30.

svedorszag

| 31. | l-isvezja |
| --- | --- |

31.

l-isvezja

| 32. | szweja |
| --- | --- |

32.

szweja

| 33. | švedska |
| --- | --- |

33.

švedska

| 34. | svedska |
| --- | --- |

34.

svedska

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| 1. | unitedkingdom |
| --- | --- |

1.

unitedkingdom

| 2. | united-kingdom |
| --- | --- |

2.

united-kingdom

| 3. | united_kingdom |
| --- | --- |

3.

united_kingdom

| 4. | greatbritain |
| --- | --- |

4.

greatbritain

| 5. | great-britain |
| --- | --- |

5.

great-britain

| 6. | great_britain |
| --- | --- |

6.

great_britain

| 7. | britain |
| --- | --- |

7.

britain

| 8. | cymru |
| --- | --- |

8.

cymru

| 9. | england |
| --- | --- |

9.

england

| 10. | northernireland |
| --- | --- |

10.

northernireland

| 11. | northern-ireland |
| --- | --- |

11.

northern-ireland

| 12. | northern_ireland |
| --- | --- |

12.

northern_ireland

| 13. | scotland |
| --- | --- |

13.

scotland

| 14. | wales |
| --- | --- |

14.

wales

2.   Seznam imen, ki jih lahko rezervirajo države iz spodnjega seznama

BOLGARIJA

| 1. | българия |
| --- | --- |

1.

българия

| 2. | bulgaria |
| --- | --- |

2.

bulgaria

| 3. | bulharsko |
| --- | --- |

3.

bulharsko

| 4. | bulgarien |
| --- | --- |

4.

bulgarien

| 5. | bulgaaria |
| --- | --- |

5.

bulgaaria

| 6. | βουλγαρία |
| --- | --- |

6.

βουλγαρία

| 7. | bulgarie |
| --- | --- |

7.

bulgarie

| 8. | bulgarija |
| --- | --- |

8.

bulgarija

| 9. | bulgarije |
| --- | --- |

9.

bulgarije

| 10. | bolgarija |
| --- | --- |

10.

bolgarija

| 11. | republicofbulgaria |
| --- | --- |

11.

republicofbulgaria

| 12. | the-republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

12.

the-republic-of-bulgaria

| 13. | the_republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

13.

the_republic_of_bulgaria

| 14. | republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

14.

republic-of-bulgaria

| 15. | republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

15.

republic_of_bulgaria

| 16. | republicbulgaria |
| --- | --- |

16.

republicbulgaria

| 17. | republic-bulgaria |
| --- | --- |

17.

republic-bulgaria

| 18. | republic_bulgaria |
| --- | --- |

18.

republic_bulgaria

| 19. | repubblicadibulgaria |
| --- | --- |

19.

repubblicadibulgaria

| 20. | repubblica-di-bulgaria |
| --- | --- |

20.

repubblica-di-bulgaria

| 21. | repubblica_di_bulgaria |
| --- | --- |

21.

repubblica_di_bulgaria

| 22. | repubblicabulgaria |
| --- | --- |

22.

repubblicabulgaria

| 23. | repubblica-bulgaria |
| --- | --- |

23.

repubblica-bulgaria

| 24. | repubblica_bulgaria |
| --- | --- |

24.

repubblica_bulgaria

| 25. | republikbulgarien |
| --- | --- |

25.

republikbulgarien

| 26. | republik-bulgarien |
| --- | --- |

26.

republik-bulgarien

| 27. | republik_bulgarien |
| --- | --- |

27.

republik_bulgarien

| 28. | bulgaariavabariik |
| --- | --- |

28.

bulgaariavabariik

| 29. | bulgaaria-vabariik |
| --- | --- |

29.

bulgaaria-vabariik

| 30. | bulgaaria_vabariik |
| --- | --- |

30.

bulgaaria_vabariik

| 31. | δημοκρατιατησβουλγαριας |
| --- | --- |

31.

δημοκρατιατησβουλγαριας

| 32. | δημοκρατια-της-βουλγαριας |
| --- | --- |

32.

δημοκρατια-της-βουλγαριας

| 33. | δημοκρατια_της_βουλγαριας |
| --- | --- |

33.

δημοκρατια_της_βουλγαριας

| 34. | republiekbulgarije |
| --- | --- |

34.

republiekbulgarije

| 35. | republiek-bulgarije |
| --- | --- |

35.

republiek-bulgarije

| 36. | republiek_bulgarije |
| --- | --- |

36.

republiek_bulgarije

| 37. | republikabolgarija |
| --- | --- |

37.

republikabolgarija

| 38. | republika-bolgarija |
| --- | --- |

38.

republika-bolgarija

| 39. | republika_bolgarija |
| --- | --- |

39.

republika_bolgarija

| 40. | republikabulgaria |
| --- | --- |

40.

republikabulgaria

| 41. | republika-bulgaria |
| --- | --- |

41.

republika-bulgaria

| 42. | republika_bulgaria |
| --- | --- |

42.

republika_bulgaria

| 43. | bulharskarepublica |
| --- | --- |

43.

bulharskarepublica

| 44. | bulharska-republica |
| --- | --- |

44.

bulharska-republica

| 45. | bulharska_republica |
| --- | --- |

45.

bulharska_republica

| 46. | republiquebulgarie |
| --- | --- |

46.

republiquebulgarie

| 47. | republique-bulgarie |
| --- | --- |

47.

republique-bulgarie

| 48. | republique_bulgarie |
| --- | --- |

48.

republique_bulgarie

| 49. | republicabulgarija |
| --- | --- |

49.

republicabulgarija

| 50. | republica-bulgārija |
| --- | --- |

50.

republica-bulgārija

| 51. | republica_bulgārija |
| --- | --- |

51.

republica_bulgārija

| 52. | repúblikabulgária |
| --- | --- |

52.

repúblikabulgária

| 53. | repúblika-bulgária |
| --- | --- |

53.

repúblika-bulgária

| 54. | repúblika_bulgária |
| --- | --- |

54.

repúblika_bulgária

| 55. | repúblicabulgaria |
| --- | --- |

55.

repúblicabulgaria

| 56. | república-bulgaria |
| --- | --- |

56.

república-bulgaria

| 57. | república_bulgaria |
| --- | --- |

57.

república_bulgaria

| 58. | bulgarja |
| --- | --- |

58.

bulgarja

| 59. | bălgarija |
| --- | --- |

59.

bălgarija

| 60. | bulgariantasavalta |
| --- | --- |

60.

bulgariantasavalta

| 61. | bulgarian-tasavalta |
| --- | --- |

61.

bulgarian-tasavalta

| 62. | bulgarian_tasavalta |
| --- | --- |

62.

bulgarian_tasavalta

| 63. | republikenbulgarien |
| --- | --- |

63.

republikenbulgarien

| 64. | republiken-bulgarien |
| --- | --- |

64.

republiken-bulgarien

| 65. | republiken_bulgarien |
| --- | --- |

65.

republiken_bulgarien

| 66. | repulicabulgaria |
| --- | --- |

66.

repulicabulgaria

| 67. | repulica-bulgaria |
| --- | --- |

67.

repulica-bulgaria

| 68. | repulica_bulgaria |
| --- | --- |

68.

repulica_bulgaria

| 69. | köztársaságbulgária |
| --- | --- |

69.

köztársaságbulgária

| 70. | köztársaság-bulgária |
| --- | --- |

70.

köztársaság-bulgária

| 71. | köztársaság_bulgária |
| --- | --- |

71.

köztársaság_bulgária

HRVAŠKA

| 1. | croatia |
| --- | --- |

1.

croatia

| 2. | kroatia |
| --- | --- |

2.

kroatia

| 3. | kroatien |
| --- | --- |

3.

kroatien

| 4. | kroatien |
| --- | --- |

4.

kroatien

| 5. | croazia |
| --- | --- |

5.

croazia

| 6. | kroatien |
| --- | --- |

6.

kroatien

| 7. | croacia |
| --- | --- |

7.

croacia

| 8. | croatie |
| --- | --- |

8.

croatie

| 9. | horvátország |
| --- | --- |

9.

horvátország

| 10. | horvatorszag |
| --- | --- |

10.

horvatorszag

| 11. | kroatië |
| --- | --- |

11.

kroatië

| 12. | kroatie |
| --- | --- |

12.

kroatie

| 13. | chorwacja |
| --- | --- |

13.

chorwacja

| 14. | κροατία |
| --- | --- |

14.

κροατία

| 15. | chorvatsko |
| --- | --- |

15.

chorvatsko

| 16. | charvátsko |
| --- | --- |

16.

charvátsko

| 17. | horvaatia |
| --- | --- |

17.

horvaatia

| 18. | kroaatia |
| --- | --- |

18.

kroaatia

| 19. | croácia |
| --- | --- |

19.

croácia

| 20. | croacia |
| --- | --- |

20.

croacia

| 21. | horvātija |
| --- | --- |

21.

horvātija

| 22. | horvatija |
| --- | --- |

22.

horvatija

| 23. | kroatija |
| --- | --- |

23.

kroatija

| 24. | kroazja |
| --- | --- |

24.

kroazja

| 25. | chorvátsko |
| --- | --- |

25.

chorvátsko

| 26. | chrovatsko |
| --- | --- |

26.

chrovatsko

| 27. | hrvaška |
| --- | --- |

27.

hrvaška

| 28. | hrvaska |
| --- | --- |

28.

hrvaska

ISLANDIJA

| 1. | arepublicadeislândia |
| --- | --- |

1.

arepublicadeislândia

| 2. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

2.

deijslandrepubliek

| 3. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

3.

deijslandrepubliek

| 4. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

4.

derepubliekvanijsland

| 5. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

5.

derepubliekvanijsland

| 6. | iceland |
| --- | --- |

6.

iceland

| 7. | icelandrepublic |
| --- | --- |

7.

icelandrepublic

| 8. | iepublikaislande |
| --- | --- |

8.

iepublikaislande

| 9. | ijsland |
| --- | --- |

9.

ijsland

| 10. | island |
| --- | --- |

10.

island

| 11. | islanda |
| --- | --- |

11.

islanda

| 12. | islande |
| --- | --- |

12.

islande

| 13. | islandia |
| --- | --- |

13.

islandia

| 14. | islândia |
| --- | --- |

14.

islândia

| 15. | islandica |
| --- | --- |

15.

islandica

| 16. | islandrepublik |
| --- | --- |

16.

islandrepublik

| 17. | islandskylisejnik |
| --- | --- |

17.

islandskylisejnik

| 18. | islannintasavalta |
| --- | --- |

18.

islannintasavalta

| 19. | islanti |
| --- | --- |

19.

islanti

| 20. | izland |
| --- | --- |

20.

izland

| 21. | ísland |
| --- | --- |

21.

ísland

| 22. | íslenskalýðveldið |
| --- | --- |

22.

íslenskalýðveldið

| 23. | köztársaságizland |
| --- | --- |

23.

köztársaságizland

| 24. | larepubblicadiislanda |
| --- | --- |

24.

larepubblicadiislanda

| 25. | larepúblicadeislandia |
| --- | --- |

25.

larepúblicadeislandia

| 26. | larépubliquedislande |
| --- | --- |

26.

larépubliquedislande

| 27. | lislande |
| --- | --- |

27.

lislande

| 28. | lýðveldiðísland |
| --- | --- |

28.

lýðveldiðísland

| 29. | puklerkaislandska |
| --- | --- |

29.

puklerkaislandska

| 30. | rahvavabariikisland |
| --- | --- |

30.

rahvavabariikisland

| 31. | repubblicadiislanda |
| --- | --- |

31.

repubblicadiislanda

| 32. | repubblikataisland |
| --- | --- |

32.

repubblikataisland

| 33. | republicoficeland |
| --- | --- |

33.

republicoficeland

| 34. | republikaisland |
| --- | --- |

34.

republikaisland

| 35. | republikaislandia |
| --- | --- |

35.

republikaislandia

| 36. | republikavisland |
| --- | --- |

36.

republikavisland

| 37. | republikkenisland |
| --- | --- |

37.

republikkenisland

| 38. | republikvonisland |
| --- | --- |

38.

republikvonisland

| 39. | repúblicadeislandia |
| --- | --- |

39.

repúblicadeislandia

| 40. | repúblicadeislândia |
| --- | --- |

40.

repúblicadeislândia

| 41. | républiquedislande |
| --- | --- |

41.

républiquedislande

| 42. | ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας |
| --- | --- |

42.

ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας

| 43. | Ισλανδία |
| --- | --- |

43.

Ισλανδία

LIHTENŠTAJN

| 1. | fyrstendømmetliechtenstein |
| --- | --- |

1.

fyrstendømmetliechtenstein

| 2. | fürstentumliechtenstein |
| --- | --- |

2.

fürstentumliechtenstein

| 3. | principalityofliechtenstein |
| --- | --- |

3.

principalityofliechtenstein

| 4. | liechtensteinivürstiriiki |
| --- | --- |

4.

liechtensteinivürstiriiki

| 5. | liechtensteininruhtinaskunta |
| --- | --- |

5.

liechtensteininruhtinaskunta

| 6. | principautédeliechtenstein |
| --- | --- |

6.

principautédeliechtenstein

| 7. | πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν |
| --- | --- |

7.

πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν

| 8. | furstadæmisinsliechtensteins |
| --- | --- |

8.

furstadæmisinsliechtensteins

| 9. | principatodelliechtenstein |
| --- | --- |

9.

principatodelliechtenstein

| 10. | lichtenšteinokunigaikštystė |
| --- | --- |

10.

lichtenšteinokunigaikštystė

| 11. | lihtenšteinasfirstiste |
| --- | --- |

11.

lihtenšteinasfirstiste

| 12. | prinċipalitàtal-liechtenstein |
| --- | --- |

12.

prinċipalitàtal-liechtenstein

| 13. | vorstendomliechtenstein |
| --- | --- |

13.

vorstendomliechtenstein

| 14. | fyrstedømmetliechtenstein |
| --- | --- |

14.

fyrstedømmetliechtenstein

| 15. | księstwoliechtenstein |
| --- | --- |

15.

księstwoliechtenstein

| 16. | principadodoliechtenstein |
| --- | --- |

16.

principadodoliechtenstein

| 17. | furstendömetliechtenstein |
| --- | --- |

17.

furstendömetliechtenstein

| 18. | lichtenštajnskékniežatstvo |
| --- | --- |

18.

lichtenštajnskékniežatstvo

| 19. | kneževinolihtenštajn |
| --- | --- |

19.

kneževinolihtenštajn

| 20. | principadodeliechtenstein |
| --- | --- |

20.

principadodeliechtenstein

| 21. | lichtenštejnskéknížectví |
| --- | --- |

21.

lichtenštejnskéknížectví

| 22. | lichtensteinihercegség |
| --- | --- |

22.

lichtensteinihercegség

NORVEŠKA

| 1. | norge |
| --- | --- |

1.

norge

| 2. | noreg |
| --- | --- |

2.

noreg

| 3. | norway |
| --- | --- |

3.

norway

| 4. | norwegen |
| --- | --- |

4.

norwegen

| 5. | norvege |
| --- | --- |

5.

norvege

| 6. | norvège |
| --- | --- |

6.

norvège

| 7. | noruega |
| --- | --- |

7.

noruega

| 8. | norvegia |
| --- | --- |

8.

norvegia

| 9. | norvégia |
| --- | --- |

9.

norvégia

| 10. | norsko |
| --- | --- |

10.

norsko

| 11. | nórsko |
| --- | --- |

11.

nórsko

| 12. | norra |
| --- | --- |

12.

norra

| 13. | norja |
| --- | --- |

13.

norja

| 14. | norvegija |
| --- | --- |

14.

norvegija

| 15. | norvēģija |
| --- | --- |

15.

norvēģija

| 16. | noorwegen |
| --- | --- |

16.

noorwegen

| 17. | Νορßηγία |
| --- | --- |

17.

Νορßηγία

| 18. | norvegja |
| --- | --- |

18.

norvegja

| 19. | norveġja |
| --- | --- |

19.

norveġja

| 20. | norveska |
| --- | --- |

20.

norveska

| 21. | norveška |
| --- | --- |

21.

norveška

| 22. | norwegia |
| --- | --- |

22.

norwegia

| 23. | norga |
| --- | --- |

23.

norga

ROMUNIJA

| 1. | românia |
| --- | --- |

1.

românia

| 2. | romania |
| --- | --- |

2.

romania

| 3. | roumanie |
| --- | --- |

3.

roumanie

| 4. | rumänien |
| --- | --- |

4.

rumänien

| 5. | rumanien |
| --- | --- |

5.

rumanien

| 6. | rumanía |
| --- | --- |

6.

rumanía

| 7. | rumænien |
| --- | --- |

7.

rumænien

| 8. | roménia |
| --- | --- |

8.

roménia

| 9. | romênia |
| --- | --- |

9.

romênia

| 10. | romenia |
| --- | --- |

10.

romenia

| 11. | rumunia |
| --- | --- |

11.

rumunia

| 12. | rumunsko |
| --- | --- |

12.

rumunsko

| 13. | romunija |
| --- | --- |

13.

romunija

| 14. | rumãnija |
| --- | --- |

14.

rumãnija

| 15. | rumunija |
| --- | --- |

15.

rumunija

| 16. | rumeenia |
| --- | --- |

16.

rumeenia

| 17. | ρουμανία |
| --- | --- |

17.

ρουμανία

| 18. | románia |
| --- | --- |

18.

románia

| 19. | rumanija |
| --- | --- |

19.

rumanija

| 20. | roemenië |
| --- | --- |

20.

roemenië

TURČIJA

| 1. | turkiye |
| --- | --- |

1.

turkiye

| 2. | türkiye |
| --- | --- |

2.

türkiye

| 3. | turkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

3.

turkiyecumhuriyeti

| 4. | türkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

4.

türkiyecumhuriyeti

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/50

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1655/2005

z dne 10. oktobra 2005

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, je uvrščeno v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 493/2005 (UL L 82, 31.3.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 648/2005 (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Nesestavljen izdelek v obliki pomanjšanega rastlinjaka, tako imenovan „mini rastlinjak“, okvirnih dimenzij 50 cm (dolžina), 24 cm (širina) in 25 cm (višina).
  Okvir je izdelan iz lesa, dno je v obliki kovinske rešetke, okenca pa so iz plastike.
  Ko je sestavljen, se lahko zgornji del „mini rastlinjaka“ odpre.
  (Glej fotografijo A) (1) |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Nesestavljen izdelek v obliki pomanjšanega rastlinjaka, tako imenovan „mini rastlinjak“, okvirnih dimenzij 50 cm (dolžina), 24 cm (širina) in 25 cm (višina).

Okvir je izdelan iz lesa, dno je v obliki kovinske rešetke, okenca pa so iz plastike.

Ko je sestavljen, se lahko zgornji del „mini rastlinjaka“ odpre.

(Glej fotografijo A) (1)

4421 90 98

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 2(a), 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznaki KN 4421, 4421 90 in 4421 90 98.

Bistven značaj daje izdelku konstrukcijski element (lesen okvir).

Zaradi velikosti se izdelek ne more šteti k montažnim zgradbam pod tarifno številko 9406.

| 2. | Kombinirani hladilnik-zamrzovalnik za gospodinjstva, prostornine 579 litrov, opremljen z dvojnimi posebnimi vrati.
  Skupne mere so 180,8 cm (višina), 92,5 cm (širina) in 81,6 cm (globina). Teža je 112 kg.
  Prostornina hladilnika je 368 litrov, prostornina zamrzovalnika pa 211 litrov.
  Hladilnik ima police iz kaljenega stekla, dva predala za zelenjavo in takšna vrata, ki omogočajo spravilo steklenic itd.
  Zamrzovalnik ima tri predale. |
| --- | --- |

2.

Kombinirani hladilnik-zamrzovalnik za gospodinjstva, prostornine 579 litrov, opremljen z dvojnimi posebnimi vrati.

Skupne mere so 180,8 cm (višina), 92,5 cm (širina) in 81,6 cm (globina). Teža je 112 kg.

Prostornina hladilnika je 368 litrov, prostornina zamrzovalnika pa 211 litrov.

Hladilnik ima police iz kaljenega stekla, dva predala za zelenjavo in takšna vrata, ki omogočajo spravilo steklenic itd.

Zamrzovalnik ima tri predale.

8418 10 91

Uvrstitev opredeljujeta splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznaki KN 8418, 8418 10 in 8418 10 91.

Tarifna podštevilka 8418 10 zajema vse gospodinjske in negospodinjske kombinirane hladilnike-zamrzovalnike, ki imajo ločena zunanja vrata.

| 3. | Komplet, pripravljen za prodajo na drobno, obsega:






  — | televizijsko kamero v plastičnem ohišju v obliki kocke, |
| --- | --- | --- |

3.

Komplet, pripravljen za prodajo na drobno, obsega:

—

televizijsko kamero v plastičnem ohišju v obliki kocke,

| — | plastične kocke in montažne sestavne dele, ter |
| --- | --- |

—

plastične kocke in montažne sestavne dele, ter

| — | CD-ROM. |
| --- | --- |

—

CD-ROM.

Kamera ne more shraniti slik, temveč jih preko USB-kabla prenaša v stroj za avtomatsko obdelavo podatkov.

Komplet kock in montažnih sestavnih delov se uporablja za sestavo trinožnega stativa.

CD-ROM ima shranjene programe, podatkovne, video in zvočne datoteke.

8525 30 90

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznaki KN 8525, 8525 30 in 8525 30 90.

Bistven značaj daje izdelku kamera pod tarifno številko 8525, zato se garniture, ki je sicer namenjena otrokom, ne uvršča k igračam pod tarifno številko 9503.

| 4. | Otroška knjiga iz kartona, ki obsega 16 strani, s sestavljenko.
  Osem strani (leve strani) vsebuje kratko ilustrirano otroško zgodbo.
  Na sedmih (desnih) straneh so sestavljenke iz 9 delčkov; vsaka posnema barvno ilustracijo pripadajoče strani.
  Zadnja stran je opremljena samo z ilustracijo. |
| --- | --- |

4.

Otroška knjiga iz kartona, ki obsega 16 strani, s sestavljenko.

Osem strani (leve strani) vsebuje kratko ilustrirano otroško zgodbo.

Na sedmih (desnih) straneh so sestavljenke iz 9 delčkov; vsaka posnema barvno ilustracijo pripadajoče strani.

Zadnja stran je opremljena samo z ilustracijo.

9503 60 90

Uvrstitev opredeljujejo s splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznaki KN 9503, 9503 60 in 9503 60 90.

Ker besedilo in ilustracije zgolj dopolnjujejo sestavljanko, tega izdelka ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 4901 kot tiskano knjigo ali tarifno številko 4903 kot otroško slikanico.

Bistven značaj daje izdelku sestavljanka, zato se uvršča pod tarifno številko 9503.

| A. | |
| --- | --- |

A.

Image

---

(1)  Fotografija je zgolj informativne narave.

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/53

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1656/2005

z dne 10. oktobra 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za sveže, hlajeno ali zamrznjeno goveje meso visoke kvalitete

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 936/97 z dne 27. maja 1997 o uvedbi in upravljanju tarifnih kvot za sveže, ohlajeno in zamrznjeno goveje meso visoke kvalitete ter za zamrznjeno bivolje meso (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 936/97 v členih 4 in 5 določa pogoje za zahtevke in izdajo uvoznih dovoljenj za meso iz člena 2(f). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 936/97 v členih 4 in 5 določa pogoje za zahtevke in izdajo uvoznih dovoljenj za meso iz člena 2(f).

| (2) | Uredba (ES) št. 936/97 v členu 2(f) določa na 11 500 ton količino svežega, hlajenega in zamrznjenega govejega mesa visoke kvalitete, ki ustveza opredelitvi iz tega predpisa in ki se lahko uvozi pod posebnimi pogoji za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 936/97 v členu 2(f) določa na 11 500 ton količino svežega, hlajenega in zamrznjenega govejega mesa visoke kvalitete, ki ustveza opredelitvi iz tega predpisa in ki se lahko uvozi pod posebnimi pogoji za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006.

| (3) | Treba je opozoriti, da se dovoljenja, predvidena s to uredbo, lahko uporabijo za celotno trajanje veljavnosti le ob upoštevanju obstoječih veterinarsko-sanitarnih določb – |
| --- | --- |

(3)

Treba je opozoriti, da se dovoljenja, predvidena s to uredbo, lahko uporabijo za celotno trajanje veljavnosti le ob upoštevanju obstoječih veterinarsko-sanitarnih določb –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Vsakemu zahtevku za uvozno dovoljenje, vloženemu od 1. do 5. oktobra 2005, za sveže, hlajeno ali zamrznjeno goveje meso visoke kvalitete, iz člena 2(f) Uredbe (ES) št. 936/97, se v celoti ugodi.

2.   Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 936/97 tekom prvih pet dni novembra 2005 za 4 278,497 ton.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 137, 28.5.1997, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

2

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/54

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1657/2005

z dne 10. oktobra 2005

o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Jordanije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 4088/87 z dne 21. decembra 1987 o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin za uvoz nekaterih cvetlic s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (1) in zlasti člena 5(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(2) in člen 3 zgoraj navedene Uredbe (EGS) št. 4088/87 predvidevata, da se uvozne in proizvodne cene Skupnosti določijo vsakih štirinajst dni za enocvetne (standard) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice ter veljajo med obdobjem dveh tednov. V skladu s členom 1b Uredbe Komisije (EGS) št. 700/88 z dne 17. marca 1988 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznega režima za uvoz v Skupnost nekaterih cvetličarskih proizvodov s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (2), se te cene določajo za obdobja dveh tednov na podlagi tehtanih cen, določenih s strani držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(2) in člen 3 zgoraj navedene Uredbe (EGS) št. 4088/87 predvidevata, da se uvozne in proizvodne cene Skupnosti določijo vsakih štirinajst dni za enocvetne (standard) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice ter veljajo med obdobjem dveh tednov. V skladu s členom 1b Uredbe Komisije (EGS) št. 700/88 z dne 17. marca 1988 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznega režima za uvoz v Skupnost nekaterih cvetličarskih proizvodov s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (2), se te cene določajo za obdobja dveh tednov na podlagi tehtanih cen, določenih s strani držav članic.

| (2) | Navedene cene je treba takoj oblikovati, zato da se lahko določijo veljavne carine. V ta namen je treba zagotoviti, da ta uredba začne takoj veljati. |
| --- | --- |

(2)

Navedene cene je treba takoj oblikovati, zato da se lahko določijo veljavne carine. V ta namen je treba zagotoviti, da ta uredba začne takoj veljati.

| (3) | S pristopom Cipra v Evropsko unijo s 1. majem 2004 je primerno, da se ne določi uvozna cena za zadevno državo. |
| --- | --- |

(3)

S pristopom Cipra v Evropsko unijo s 1. majem 2004 je primerno, da se ne določi uvozna cena za zadevno državo.

| (4) | Priporočljivo je, da se uvozne cene ne določijo za Izrael, Maroko, Zahodni breg in Gazo, da bi obdržali enakopravnost s sporazumom v skladu s Sklepom Sveta 2003/917/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael glede ukrepov vzajemne liberalizacije in nadomestitvi protokolov 1 in 2 k pridružitvenemu sporazumu med ES in Izraelom (3), 2003/914/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko glede ukrepov vzajemne liberalizacije in zamenjave protokolov 1 in 3 k Sporazumu o pridružitvi ES-Maroko (4) in 2005/4/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava (5). |
| --- | --- |

(4)

Priporočljivo je, da se uvozne cene ne določijo za Izrael, Maroko, Zahodni breg in Gazo, da bi obdržali enakopravnost s sporazumom v skladu s Sklepom Sveta 2003/917/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael glede ukrepov vzajemne liberalizacije in nadomestitvi protokolov 1 in 2 k pridružitvenemu sporazumu med ES in Izraelom (3), 2003/914/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko glede ukrepov vzajemne liberalizacije in zamenjave protokolov 1 in 3 k Sporazumu o pridružitvi ES-Maroko (4) in 2005/4/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava (5).

| (5) | V obdobju med srečanji Upravljalnega odbora za žive rastline in cvetličarske proizvode mora Komisija sprejeti takšne ukrepe – |
| --- | --- |

(5)

V obdobju med srečanji Upravljalnega odbora za žive rastline in cvetličarske proizvode mora Komisija sprejeti takšne ukrepe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodne in uvozne cene Skupnosti za enocvetne (navadne) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 4088/87 so določene v Prilogi sedanje uredbe za obdobje od 12. do 25. oktobra 2005.

Člen 2

Ta uredba stopi v veljavo na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 382, 31.12.1987, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/97 (UL L 177, 5.7.1997, str. 1).

1

(2)  UL L 72, 18.3.1988, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2062/97 (UL L 289, 22.10.1997, str. 1).

2

(3)  UL L 346, 31.12.2003, str. 65.

3

(4)  UL L 345, 31.12.2003, str. 117.

4

(5)  UL L 2, 5.1.2005, str. 4.

5

---

PRILOGA

| (EUR/100 kosov) |
| --- |
| Obdobje: od 12. do 25. oktobra 2005 |
| Proizvodne cene Skupnosti | Enocvetni (standard) nageljni | Mnogocvetni (spray) nageljni | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| | 15,88 | 11,40 | 33,60 | 13,55 |
| Uvozne cene Skupnosti | Enocvetni (standard) nageljni | Mnogocvetni (spray) nageljni | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| Jordanija | — | — | — | — |

(EUR/100 kosov)

Obdobje: od 12. do 25. oktobra 2005

Proizvodne cene Skupnosti

Enocvetni (standard) nageljni

Mnogocvetni (spray) nageljni

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

15,88

11,40

33,60

13,55

Uvozne cene Skupnosti

Enocvetni (standard) nageljni

Mnogocvetni (spray) nageljni

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

Jordanija

—

—

—

—

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/56

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1658/2005

z dne 10. oktobra 2005

o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola št. 4 o bombažu, priloženega k Aktu o pristopu Grčije, nazadnje spremenjenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi – |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001, se določi v višini 21,485 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 148, 1.6.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3.

2

(3)  UL L 210, 3.8.2001, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2002 (UL L 223, 20.8.2002, str. 3).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/57

---

ODLOČBA SVETA

z dne 28. julija 2005

o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

(2005/694/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju pripomb Italije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javno-finančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javno-finančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

| (3) | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 104 predvideva odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priložen k Pogodbi, opredeljuje nadaljnje določbe, ki se nanašajo na izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (1) določa podrobna pravila in opredelitve pojmov za uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 104 predvideva odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priložen k Pogodbi, opredeljuje nadaljnje določbe, ki se nanašajo na izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (1) določa podrobna pravila in opredelitve pojmov za uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | V členu 104(5) Pogodbe se zahteva od Komisije, da predloži svoje mnenje Svetu, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo. Komisija je 29. junija 2005 Svetu predložila takšno mnenje o Italiji. Ob upoštevanju poročila Komisije v skladu s členom 104(3) Pogodbe in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) Pogodbe je Komisija ugotovila, da čezmerni primanjkljaj v Italiji obstaja. Pri pripravljanju svoje ocene je Komisija upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005. |
| --- | --- |

(4)

V členu 104(5) Pogodbe se zahteva od Komisije, da predloži svoje mnenje Svetu, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo. Komisija je 29. junija 2005 Svetu predložila takšno mnenje o Italiji. Ob upoštevanju poročila Komisije v skladu s členom 104(3) Pogodbe in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) Pogodbe je Komisija ugotovila, da čezmerni primanjkljaj v Italiji obstaja. Pri pripravljanju svoje ocene je Komisija upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005.

| (5) | Člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet po opravljeni celoviti oceni in pred odločanjem, ali čezmerni primanjkljaj obstaja, upoštevati morebitne pripombe zadevne države članice. V primeru Italije ta celovita ocena vodi k naslednjim sklepom. |
| --- | --- |

(5)

Člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet po opravljeni celoviti oceni in pred odločanjem, ali čezmerni primanjkljaj obstaja, upoštevati morebitne pripombe zadevne države članice. V primeru Italije ta celovita ocena vodi k naslednjim sklepom.

| (6) | V skladu z do sedaj sporočenimi vrednostmi za leti 2003 in 2004 je delež primanjkljaja v letih 2003 in 2004 presegel, vendar pa ostal blizu referenčne vrednosti 3 % BDP. Kršitev referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP, v letih 2003 in 2004 ni bila posledica izrednega dogodka, na katerega italijanski organi niso mogli vplivati, niti ni izhajala iz resnega gospodarskega upada v smislu Pakta stabilnosti in rasti. Stopnja gospodarske rasti je bila v zadnjih treh letih pozitivna, ampak nizka (0,4 %, 0,3 % in 1,2 % v letih 2002, 2003 oziroma 2004). Ocenjuje se, da se je proizvodna vrzel skrčila z 2,1 % potencialnega BDP v letu 2001 na – 1,3 % potencialnega BDP v letu 2004. Razmere počasne rasti v letih 2003 in 2004 kot take ne morejo biti opredeljene kot izjemne v smislu Pogodbe in Pakta stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z do sedaj sporočenimi vrednostmi za leti 2003 in 2004 je delež primanjkljaja v letih 2003 in 2004 presegel, vendar pa ostal blizu referenčne vrednosti 3 % BDP. Kršitev referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP, v letih 2003 in 2004 ni bila posledica izrednega dogodka, na katerega italijanski organi niso mogli vplivati, niti ni izhajala iz resnega gospodarskega upada v smislu Pakta stabilnosti in rasti. Stopnja gospodarske rasti je bila v zadnjih treh letih pozitivna, ampak nizka (0,4 %, 0,3 % in 1,2 % v letih 2002, 2003 oziroma 2004). Ocenjuje se, da se je proizvodna vrzel skrčila z 2,1 % potencialnega BDP v letu 2001 na – 1,3 % potencialnega BDP v letu 2004. Razmere počasne rasti v letih 2003 in 2004 kot take ne morejo biti opredeljene kot izjemne v smislu Pogodbe in Pakta stabilnosti in rasti.

| (7) | Preseganje referenčne vrednosti se ne more obravnavati kot začasno, ker po preseganju (vendar ostajanju blizu) referenčne vrednosti v letih 2003 in 2004 Komisija predvideva, da bo primanjkljaj referenčno vrednost ob običajni predpostavki nespremenjenih politik v letih 2005 in 2006 občutno presegel. To kaže, da zahteva iz Pogodbe glede merila o primanjkljaju ni izpolnjena. |
| --- | --- |

(7)

Preseganje referenčne vrednosti se ne more obravnavati kot začasno, ker po preseganju (vendar ostajanju blizu) referenčne vrednosti v letih 2003 in 2004 Komisija predvideva, da bo primanjkljaj referenčno vrednost ob običajni predpostavki nespremenjenih politik v letih 2005 in 2006 občutno presegel. To kaže, da zahteva iz Pogodbe glede merila o primanjkljaju ni izpolnjena.

| (8) | Poleg tega je razmerje dolga do BDP, ki v letu 2004 znaša okoli 106–107  % BDP, očitno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe in se v zadnjih letih ni zmanjševalo dovolj hitro. Na hitrost zmanjševanja dolga so vplivale izredne operacije, ki so prispevale k povečevanju dolga. Poleg tega sedanja raven primarnega presežka (pod 2 % BDP v letu 2004) ni dovolj za zagotovitev zadovoljivega upadanja deleža dolga. To kaže, da zahteva Pogodbe glede merila za dolg, prav tako ni izpolnjena. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je razmerje dolga do BDP, ki v letu 2004 znaša okoli 106–107  % BDP, očitno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe in se v zadnjih letih ni zmanjševalo dovolj hitro. Na hitrost zmanjševanja dolga so vplivale izredne operacije, ki so prispevale k povečevanju dolga. Poleg tega sedanja raven primarnega presežka (pod 2 % BDP v letu 2004) ni dovolj za zagotovitev zadovoljivega upadanja deleža dolga. To kaže, da zahteva Pogodbe glede merila za dolg, prav tako ni izpolnjena.

| (9) | Svet je preučil ostale pomembne dejavnike, vključene v poročilo Komisije v skladu s členom 104(3) Pogodbe, ter dodatne dejavnike, ki so jih predložili italijanski organi v pismu z dne 6. junija 2005. V skladu s Poročilom Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, mora biti upoštevanje drugih pomembnih dejavnikov iz Odločbe Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe „popolnoma odvisno od osnovnega načela, da je – pred upoštevanjem drugih pomembnih dejavnikov – preseganje referenčne vrednosti začasno in da primanjkljaj ostaja blizu referenčni vrednosti“. V primeru Italije prvi pogoj ni izpolnjen. Zato se v primeru Italije drugi pomembni dejavniki za namen Odločbe Sveta v skladu s členom 104(6) Pogodbe ne upoštevajo – |
| --- | --- |

(9)

Svet je preučil ostale pomembne dejavnike, vključene v poročilo Komisije v skladu s členom 104(3) Pogodbe, ter dodatne dejavnike, ki so jih predložili italijanski organi v pismu z dne 6. junija 2005. V skladu s Poročilom Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, mora biti upoštevanje drugih pomembnih dejavnikov iz Odločbe Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe „popolnoma odvisno od osnovnega načela, da je – pred upoštevanjem drugih pomembnih dejavnikov – preseganje referenčne vrednosti začasno in da primanjkljaj ostaja blizu referenčni vrednosti“. V primeru Italije prvi pogoj ni izpolnjen. Zato se v primeru Italije drugi pomembni dejavniki za namen Odločbe Sveta v skladu s členom 104(6) Pogodbe ne upoštevajo –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da v Italiji obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 28. julija 2005

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).

1

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/59

---

SKLEP SVETA

z dne 20. septembra 2005

o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

(2005/695/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu novih držav članic k Evropski uniji in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani je bil podpisan v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic dne 31. maja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani je bil podpisan v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic dne 31. maja 2005.

| (2) | Protokol je treba odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Protokol je treba odobriti –

SKLENIL:

Edini člen

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu (2).

V Bruslju, 20. septembra 2005

Za Svet

Predsednica

M. BECKETT

---

(1)  Mnenje, podano dne 6. septembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 242, 19.9.2005, str. 2.

2

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/60

---

SKLEP SVETA

z dne 3. oktobra 2005

o spremembi Protokola o Statuta Sodišča glede določitve pogojev in omejitev revizije sodb Sodišča prve stopnje s strani Sodišča

(2005/696/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 225(2) in (3) in drugega pododstavka člena 245 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti člena 140a(2) in (3) in drugega pododstavka člena 160 Pogodbe,

ob upoštevanju zahteve Sodišča z dne 12. septembra 2003,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2004,

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 11. februarja 2005,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 225(2) in (3) Pogodbe ES, kakor je bil spremenjen s točko 31. člena 2 Pogodbe iz Nice, določa:
  „2.   Sodišče prve stopnje je pristojno za obravnavanje in odločanje o tožbah ali postopkih, sproženih proti odločitvam sodnih oddelkov, ustanovljenih po členu 225a.
  Sodišče lahko izjemoma preverja odločitve Sodišča prve stopnje, sprejete po tem odstavku, pod pogoji in v mejah, določenih v statutu, če obstaja resno tveganje, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost prava Skupnosti.
  3.   Sodišče prve stopnje je pristojno za obravnavanje in odločanje o vprašanjih, predloženih v predhodno odločanje v skladu s členom 234, na posebnih področjih, določenih s statutom.
  Če Sodišče prve stopnje meni, da je glede neke zadeve potrebna načelna odločitev, ki bi lahko prizadela enotnost ali doslednost prava Skupnosti, lahko zadevo preda v odločanje Sodišču.
  Sodišče lahko izjemoma preverja odločitve Sodišča prve stopnje glede vprašanj, predloženih v predhodno odločanje, pod pogoji in v mejah, določenih v statutu, če obstaja resno tveganje, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost prava Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(1)

Člen 225(2) in (3) Pogodbe ES, kakor je bil spremenjen s točko 31. člena 2 Pogodbe iz Nice, določa:

„2.   Sodišče prve stopnje je pristojno za obravnavanje in odločanje o tožbah ali postopkih, sproženih proti odločitvam sodnih oddelkov, ustanovljenih po členu 225a.

Sodišče lahko izjemoma preverja odločitve Sodišča prve stopnje, sprejete po tem odstavku, pod pogoji in v mejah, določenih v statutu, če obstaja resno tveganje, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost prava Skupnosti.

3.   Sodišče prve stopnje je pristojno za obravnavanje in odločanje o vprašanjih, predloženih v predhodno odločanje v skladu s členom 234, na posebnih področjih, določenih s statutom.

Če Sodišče prve stopnje meni, da je glede neke zadeve potrebna načelna odločitev, ki bi lahko prizadela enotnost ali doslednost prava Skupnosti, lahko zadevo preda v odločanje Sodišču.

Sodišče lahko izjemoma preverja odločitve Sodišča prve stopnje glede vprašanj, predloženih v predhodno odločanje, pod pogoji in v mejah, določenih v statutu, če obstaja resno tveganje, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost prava Skupnosti.“

| (2) | Člen 140a(2) in (3) Pogodbe ESAE je bil podobno spremenjen s točko 13 člena 3 Pogodbe iz Nice. |
| --- | --- |

(2)

Člen 140a(2) in (3) Pogodbe ESAE je bil podobno spremenjen s točko 13 člena 3 Pogodbe iz Nice.

| (3) | Delno so bile upoštevane spremembe člena 62 Protokola o Statutu Sodišča, ki določajo: „Če v primerih iz člena 225(2) in (3) Pogodbe ES in člena 140a(2) in (3) Pogodbe ESAE prvi generalni pravobranilec meni, da obstaja resno tveganje za enotnost ali doslednost prava Skupnosti, lahko predlaga, da Sodišče preuči odločitev Sodišča prve stopnje.
  Predlog mora biti dan v enem mesecu po izdaji odločitve Sodišča prve stopnje. V enem mesecu po prejemu predloga prvega generalnega pravobranilca Sodišče sklene, ali je treba odločitev ponovno preučiti ali ne.“ |
| --- | --- |

(3)

Delno so bile upoštevane spremembe člena 62 Protokola o Statutu Sodišča, ki določajo: „Če v primerih iz člena 225(2) in (3) Pogodbe ES in člena 140a(2) in (3) Pogodbe ESAE prvi generalni pravobranilec meni, da obstaja resno tveganje za enotnost ali doslednost prava Skupnosti, lahko predlaga, da Sodišče preuči odločitev Sodišča prve stopnje.

Predlog mora biti dan v enem mesecu po izdaji odločitve Sodišča prve stopnje. V enem mesecu po prejemu predloga prvega generalnega pravobranilca Sodišče sklene, ali je treba odločitev ponovno preučiti ali ne.“

| (4) | V skladu z izjavo št. 13, priloženo Sklepni listini Pogodbe iz Nice, je treba sprejeti določbe o reviziji sodb Sodišča, ki odloča o odločitvah sodnih oddelkov in o vprašanjih, predloženih v predhodno odločanje, ter opredeliti:






  „— | vlogo strank v postopku pred Sodiščem zaradi zaščite njihovih pravic, |
| --- | --- | --- |

(4)

V skladu z izjavo št. 13, priloženo Sklepni listini Pogodbe iz Nice, je treba sprejeti določbe o reviziji sodb Sodišča, ki odloča o odločitvah sodnih oddelkov in o vprašanjih, predloženih v predhodno odločanje, ter opredeliti:

„—

vlogo strank v postopku pred Sodiščem zaradi zaščite njihovih pravic,

| — | učinek revizijskega postopka na izvršljivost odločitve Sodišča prve stopnje, |
| --- | --- |

—

učinek revizijskega postopka na izvršljivost odločitve Sodišča prve stopnje,

| — | učinek odločitve Sodišča na spor med strankami.“ – |
| --- | --- |

—

učinek odločitve Sodišča na spor med strankami.“ –

SKLENIL:

Člen 1

Med člena 62 in 63 Protokola o Statutu Sodišča se vstavijo naslednji členi:

„Člen 62a

Sodišče odloča o vprašanjih, ki so predmet revizije, po hitrem postopku na podlagi spisa, ki mu ga posreduje Sodišče prve stopnje.

Udeleženci iz člena 23 tega statuta in v primerih iz člena 225(2) Pogodbe ES in člena 140a(2) Pogodbe ESAE tudi stranke v postopku pred Sodiščem prve stopnje, imajo pravico Sodišču predložiti navedbe ali pisne izjave o vprašanjih, ki so predmet revizije, v za ta namen predvidenem roku.

Sodišče lahko sklene, da pred sprejemom odločitve uvede ustni postopek.

Člen 62b

V primerih iz člena 225(2) in (3) Pogodbe ES in člena 140a(2) Pogodbe ESAE, brez poseganja v člena 242 in 243 Pogodbe ES, predlog za revizijo in odločitev o uvedbi revizijskega postopka nimata odložilnega učinka. Če Sodišče ugotovi, da odločitev Sodišča prve stopnje škoduje enotnosti ali doslednosti prava Skupnosti, zadevo vrne v odločanje Sodišču prve stopnje, ki je glede pravnih vprašanj vezano na odločitev Sodišča; Sodišče lahko navede katere učinke odločitve Sodišča prve stopnje, je treba šteti za dokončne za stranke v sporu. Vendar Sodišče odloča dokončno, če, ob upoštevanju ugotovitev revizije, rešitev spora izhaja iz ugotovljenega dejanskega stanja, na katerem je Sodišče prve stopnje utemeljilo svojo odločitev.

Če v primerih iz člena 225(3) Pogodbe ES in člena 140a(3) Pogodbe ESAE ni predlogov za revizijo ali odločitve o uvedbi revizijskega postopka, začne odgovor ali več odgovorov Sodišča prve stopnje na predložena vprašanja učinkovati po izteku rokov, določenih v ta namen v drugem pododstavku člena 62. V primeru uvedbe revizijskega postopka začne odgovor ali več odgovorov, ki so predmet revizije, učinkovati, če sodišče ne odloči drugače, po koncu tega postopka. Če Sodišče ugotovi, da odločitev Sodišča prve stopnje škoduje enotnosti ali doslednosti prava Skupnosti, odgovor Sodišča na vprašanja, ki so predmet revizije, nadomesti odgovor Sodišča prve stopnje.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Luxembourgu, 3. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

Komisija

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/62

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. septembra 2005

o spremembi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskim postopkom pri uvoza določenega polietilentereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

(2005/697/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna protidampinška uredba“), in zlasti člena 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna protisubvencijska uredba“), in zlasti členov 13 in 15 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 2604/2000 (3) je Svet uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz polietilentereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije. Uvoz PET, ki so ga izvozile družbe, katerih zaveza je bila sprejeta, je bil oproščen plačila navedene dajatve v skladu s členom 2(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 2604/2000 (3) je Svet uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz polietilentereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije. Uvoz PET, ki so ga izvozile družbe, katerih zaveza je bila sprejeta, je bil oproščen plačila navedene dajatve v skladu s členom 2(1) navedene uredbe.

| (2) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 2603/2000 (4) je Svet uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih polietilentereftalatov („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije v Skupnost. Uvoz PET, ki so ga izvozile družbe, katerih zaveza je bila sprejeta, je bil oproščen plačila dajatev v skladu s členom 2(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 2603/2000 (4) je Svet uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih polietilentereftalatov („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije v Skupnost. Uvoz PET, ki so ga izvozile družbe, katerih zaveza je bila sprejeta, je bil oproščen plačila dajatev v skladu s členom 2(1) navedene uredbe.

| (3) | Komisija je 29. novembra 2000 sprejela Sklep 2000/745/ES (5), s katerim je sprejela zaveze v zvezi z zgoraj navedenimi postopki s strani izvoznikov, navedenih v členu 1 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 29. novembra 2000 sprejela Sklep 2000/745/ES (5), s katerim je sprejela zaveze v zvezi z zgoraj navedenimi postopki s strani izvoznikov, navedenih v členu 1 navedenega sklepa.

| (4) | Komisija je 12. januarja 2005 z Uredbo (ES) št. 33/2005 (6) objavila začetek „pregleda za novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne protidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 12. januarja 2005 z Uredbo (ES) št. 33/2005 (6) objavila začetek „pregleda za novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne protidampinške uredbe.

| (5) | Sočasno in iz istih razlogov je Komisija začela pospešeno revizijo Uredbe (ES) št. 2603/2000 (7) v skladu s členom 20 osnovne protidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Sočasno in iz istih razlogov je Komisija začela pospešeno revizijo Uredbe (ES) št. 2603/2000 (7) v skladu s členom 20 osnovne protidampinške uredbe.

| (6) | Končne ugotovitve in sklepi teh preiskav so navedeni v Uredbi Sveta (ES) st. 1646/2005 (8) o spremembi Uredbe (ES) št. 2604/2000, in v Uredbi Sveta (ES) st. 1645/2005 (9) o spremembi Uredbe (ES) št. 2603/2000. |
| --- | --- |

(6)

Končne ugotovitve in sklepi teh preiskav so navedeni v Uredbi Sveta (ES) st. 1646/2005 (8) o spremembi Uredbe (ES) št. 2604/2000, in v Uredbi Sveta (ES) st. 1645/2005 (9) o spremembi Uredbe (ES) št. 2603/2000.

B.   ZAVEZA

| (7) | Po razkritju, s katerim je bila South Asian Petrochem Limited („družba“) obveščena o dejstvih in premisleki, na podlagi katerih se je nameravalo uvesti spremenjeno dokončno protidampinško dajatev in izravnalno dajatev na njen uvoz v Skupnost, je zadevna družba ponudila cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne protidampinške uredbe in člena 13(1) osnovne protisubvencijske uredbe. V tej zavezi je zadevni proizvajalec izvoznik ponudil, da bo zadevni izdelek prodajal po ravneh cen ali nad ravnmi cen, ki odpravljajo škodljivi učinek dampinga in subvencioniranja. |
| --- | --- |

(7)

Po razkritju, s katerim je bila South Asian Petrochem Limited („družba“) obveščena o dejstvih in premisleki, na podlagi katerih se je nameravalo uvesti spremenjeno dokončno protidampinško dajatev in izravnalno dajatev na njen uvoz v Skupnost, je zadevna družba ponudila cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne protidampinške uredbe in člena 13(1) osnovne protisubvencijske uredbe. V tej zavezi je zadevni proizvajalec izvoznik ponudil, da bo zadevni izdelek prodajal po ravneh cen ali nad ravnmi cen, ki odpravljajo škodljivi učinek dampinga in subvencioniranja.

| (8) | Družba bo Komisiji tudi redno zagotavljala podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zavezo učinkovito spremlja. Poleg tega ima ta družba tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjeni zavezi majhna. |
| --- | --- |

(8)

Družba bo Komisiji tudi redno zagotavljala podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zavezo učinkovito spremlja. Poleg tega ima ta družba tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjeni zavezi majhna.

| (9) | Iz tega sledi, da je zaveza, ki jo je ponudila South Asian Petrochem Limited, sprejemljiva. |
| --- | --- |

(9)

Iz tega sledi, da je zaveza, ki jo je ponudila South Asian Petrochem Limited, sprejemljiva.

| (10) | Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zaveze družbe, kadar je zahtevek za sprostitev v prost pretok na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev možna le s predložitvijo fakture, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2604/2000. Ta raven podatkov je potrebna tudi zato, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, da pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar taka faktura ni predložena ali kadar ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna stopnja protidampinške dajatve in izravnalne dajatve. |
| --- | --- |

(10)

Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zaveze družbe, kadar je zahtevek za sprostitev v prost pretok na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev možna le s predložitvijo fakture, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2604/2000. Ta raven podatkov je potrebna tudi zato, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, da pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar taka faktura ni predložena ali kadar ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna stopnja protidampinške dajatve in izravnalne dajatve.

| (11) | V primeru kršitve ali umika zaveze ali suma kršitve se v skladu s členom 8(9) in (10) osnovne protidampinške uredbe in, kjer je potrebno, v skladu s členom 13(9) in (10) osnovne protisubvencijske uredbe lahko uvede začasna ali končna dajatev – |
| --- | --- |

(11)

V primeru kršitve ali umika zaveze ali suma kršitve se v skladu s členom 8(9) in (10) osnovne protidampinške uredbe in, kjer je potrebno, v skladu s členom 13(9) in (10) osnovne protisubvencijske uredbe lahko uvede začasna ali končna dajatev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Preglednica iz člena 1 Sklepa 2000/745/ES se spremeni:

| Država | Proizvajalec | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| „Indija | South Asian Petrochem Limited | A 585“ |

Država

Proizvajalec

Dodatna oznaka Taric

„Indija

South Asian Petrochem Limited

A 585“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 12. septembra 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004.

2

(3)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 83/2005 (UL L 19, 21.1.2005, str. 1).

3

(4)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 822/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 3).

4

(5)  UL L 301, 30.11.2000, str. 88. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2002/232/ES (UL L 78, 21.3.2002, str. 12).

5

(6)  UL L 8, 12.1.2005, str. 9.

6

(7)  UL C 8, 12.1.2005, str. 2.

7

(8)  Glej stran 10 tega Uradnega lista.

8

(9)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

9

---

| 11.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/64

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 19. septembra 2005

o ločenem računovodstvu in sistemih stroškovnega računovodstva na osnovi regulativnega okvira za elektronske komunikacije

(Besedilo velja za EGP)

(2005/698/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (1), in zlasti člena 19(1) Direktive,

po posvetovanju z Odborom za komunikacije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nekatere določbe regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve zahtevajo izvajanje nujnih in ustreznih mehanizmov stroškovnega računovodstva, in sicer členi 9, 11, 13 in 6(1) v zvezi s Prilogo I Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (2); člena 17 in 18.1 ter Priloga VII.2 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (3); in člen 13 Direktive 2002/21/ES. |
| --- | --- |

(1)

Nekatere določbe regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve zahtevajo izvajanje nujnih in ustreznih mehanizmov stroškovnega računovodstva, in sicer členi 9, 11, 13 in 6(1) v zvezi s Prilogo I Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (2); člena 17 in 18.1 ter Priloga VII.2 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (3); in člen 13 Direktive 2002/21/ES.

| (2) | Operaterji, ki so na podlagi tržne analize, opravljene v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES, določeni za operaterje s pomembno tržno močjo na upoštevnem trgu (v nadaljevanju „priglašeni operaterji“) so lahko med drugim podvrženi obveznostim v zvezi s pripravo ločenih računovodskih evidenc oziroma izvedbo sistema stroškovnega računovodstva. Namen uvedbe takšnih obveznosti je zagotovitev preglednost poslovanja med operaterji oziroma določitev dejanskih stroškov opravljenih storitev. Poleg tega lahko nacionalni regulativni organi pri priglašenih operaterjih uporabljajo ločeno računovodstvo in sisteme stroškovnega računovodstva kot dopolnitev k uporabi drugih regulativnih ukrepov (npr. preglednost, nediskriminacija, stroškovna naravnanost). |
| --- | --- |

(2)

Operaterji, ki so na podlagi tržne analize, opravljene v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES, določeni za operaterje s pomembno tržno močjo na upoštevnem trgu (v nadaljevanju „priglašeni operaterji“) so lahko med drugim podvrženi obveznostim v zvezi s pripravo ločenih računovodskih evidenc oziroma izvedbo sistema stroškovnega računovodstva. Namen uvedbe takšnih obveznosti je zagotovitev preglednost poslovanja med operaterji oziroma določitev dejanskih stroškov opravljenih storitev. Poleg tega lahko nacionalni regulativni organi pri priglašenih operaterjih uporabljajo ločeno računovodstvo in sisteme stroškovnega računovodstva kot dopolnitev k uporabi drugih regulativnih ukrepov (npr. preglednost, nediskriminacija, stroškovna naravnanost).

| (3) | To priporočilo posodablja Priporočilo Komisije 98/322/ES z dne 8. aprila 1998 o medomrežnem povezovanju na liberaliziranem telekomunikacijskem trgu (Del 2 – ločeno računovodstvo in stroškovno računovodstvo) (4), ki sledi uporabi regulativnega okvira za elektronske komunikacije (25. julij 2003). Ta posodobitev je potrebna, ker je regulativni okvir iz leta 2002 prinesel nekatere pomembne spremembe regulativnega paketa iz leta 1998, kot so povečan obseg uporabe okvira, drugačen pristop k uvedbi predhodnih (ex ante) obveznosti, drugačen obseg uporabe posebnih določb v zvezi s stroškovnim računovodstvom in ločenim računovodstvom; in uporaba načela tehnološke nevtralnosti. |
| --- | --- |

(3)

To priporočilo posodablja Priporočilo Komisije 98/322/ES z dne 8. aprila 1998 o medomrežnem povezovanju na liberaliziranem telekomunikacijskem trgu (Del 2 – ločeno računovodstvo in stroškovno računovodstvo) (4), ki sledi uporabi regulativnega okvira za elektronske komunikacije (25. julij 2003). Ta posodobitev je potrebna, ker je regulativni okvir iz leta 2002 prinesel nekatere pomembne spremembe regulativnega paketa iz leta 1998, kot so povečan obseg uporabe okvira, drugačen pristop k uvedbi predhodnih (ex ante) obveznosti, drugačen obseg uporabe posebnih določb v zvezi s stroškovnim računovodstvom in ločenim računovodstvom; in uporaba načela tehnološke nevtralnosti.

| (4) | Splošni cilji Priporočila so skrbeti za uporabo skladnih načel in metodologij računovodstva na ravni EU ob upoštevanju izkušenj, ki so jih nacionalni regulativni organi pridobili na področju stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva; izboljšati preglednost računovodskih sistemov, metodologij, pripravljenih podatkov, postopka revizije in poročanja v korist vseh udeleženih strank. |
| --- | --- |

(4)

Splošni cilji Priporočila so skrbeti za uporabo skladnih načel in metodologij računovodstva na ravni EU ob upoštevanju izkušenj, ki so jih nacionalni regulativni organi pridobili na področju stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva; izboljšati preglednost računovodskih sistemov, metodologij, pripravljenih podatkov, postopka revizije in poročanja v korist vseh udeleženih strank.

| (5) | Operaterji lahko delujejo na trgih, kjer imajo pomembno tržno moč, in na konkurenčnih trgih, kjer nimajo takšne moči. Za opravljanje svojih regulativnih nalog lahko nacionalni regulativni organ potrebuje informacije o trgih, kjer operaterji nimajo pomembne tržne moči. Ko se obveznost za ločeno računovodstvo naloži priglašenemu operaterju s pomembno tržno močjo na enem ali več trgih, lahko obveznost ločenega računovodstva pokriva trge, kjer operater nima pomembne tržne moči, npr. za zagotavljanje skladnosti podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Operaterji lahko delujejo na trgih, kjer imajo pomembno tržno moč, in na konkurenčnih trgih, kjer nimajo takšne moči. Za opravljanje svojih regulativnih nalog lahko nacionalni regulativni organ potrebuje informacije o trgih, kjer operaterji nimajo pomembne tržne moči. Ko se obveznost za ločeno računovodstvo naloži priglašenemu operaterju s pomembno tržno močjo na enem ali več trgih, lahko obveznost ločenega računovodstva pokriva trge, kjer operater nima pomembne tržne moči, npr. za zagotavljanje skladnosti podatkov.

| (6) | Vsaka predpisana metodologija stroškovnega računovodstva ali ločenega računovodstva, ki se uporablja zlasti kot osnova za odločbe o cenovnem nadzoru, mora biti določena na način, ki spodbuja učinkovite naložbe, opredeljuje možno protikonkurenčno obnašanje, zlasti zmanjševanje škarij cen , in mora biti skladna s cilji politike nacionalnega regulativnega organa, kot je določeno v členu 8 Direktive 2002/21/ES. |
| --- | --- |

(6)

Vsaka predpisana metodologija stroškovnega računovodstva ali ločenega računovodstva, ki se uporablja zlasti kot osnova za odločbe o cenovnem nadzoru, mora biti določena na način, ki spodbuja učinkovite naložbe, opredeljuje možno protikonkurenčno obnašanje, zlasti zmanjševanje škarij cen , in mora biti skladna s cilji politike nacionalnega regulativnega organa, kot je določeno v členu 8 Direktive 2002/21/ES.

| (7) | Izvajanje nove ali revidirane metodologije obračunavanja stroškov lahko pokaže, da so trenutne stopnje reguliranih stroškov oziroma cenovnih mehanizmov neprimerne ali na nek način neusklajene. Če bi nacionalni regulativni organ domneval, da so potrebni korektivni ukrepi, bi bilo treba upoštevati trgovinsko in gospodarsko okolje, da se zmanjša tveganje in negotovost na upoštevnih trgih. Ta ukrep bi lahko na primer zajemal uvajanje kakršnihkoli prilagoditev cen v razumnem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Izvajanje nove ali revidirane metodologije obračunavanja stroškov lahko pokaže, da so trenutne stopnje reguliranih stroškov oziroma cenovnih mehanizmov neprimerne ali na nek način neusklajene. Če bi nacionalni regulativni organ domneval, da so potrebni korektivni ukrepi, bi bilo treba upoštevati trgovinsko in gospodarsko okolje, da se zmanjša tveganje in negotovost na upoštevnih trgih. Ta ukrep bi lahko na primer zajemal uvajanje kakršnihkoli prilagoditev cen v razumnem obdobju.

| (8) | Pri izvajanju računovodskega sistema, ki uporablja dolgoročni pristop (kot npr. dolgoročni inkrementalni (prirastni) strošek ), ki ne temelji na preteklih stroških, temveč na tekočih stroških, npr. kjer se sredstva ponovno vrednotijo na podlagi stroškov uporabe sodobne enakovredne infrastrukture, zgrajene z najbolj učinkovito tehnologijo, ki je na razpolago, utegnejo nacionalni regulativni organi prilagoditi parametre stroškovne metodologije, da dosežejo te cilje. Po potrebi je treba predvideti usklajeno uporabo pristopov „od zgoraj navzdol“ („top-down“) in „od spodaj navzgor“ („bottom-up“). Računovodski sistemi morajo temeljiti na načelu vzročnosti stroškov, kot je analiza stroškov po aktivnostih („Activity Based Costing“). |
| --- | --- |

(8)

Pri izvajanju računovodskega sistema, ki uporablja dolgoročni pristop (kot npr. dolgoročni inkrementalni (prirastni) strošek ), ki ne temelji na preteklih stroških, temveč na tekočih stroških, npr. kjer se sredstva ponovno vrednotijo na podlagi stroškov uporabe sodobne enakovredne infrastrukture, zgrajene z najbolj učinkovito tehnologijo, ki je na razpolago, utegnejo nacionalni regulativni organi prilagoditi parametre stroškovne metodologije, da dosežejo te cilje. Po potrebi je treba predvideti usklajeno uporabo pristopov „od zgoraj navzdol“ („top-down“) in „od spodaj navzgor“ („bottom-up“). Računovodski sistemi morajo temeljiti na načelu vzročnosti stroškov, kot je analiza stroškov po aktivnostih („Activity Based Costing“).

| (9) | Kadar se za vrednotenje sredstev omrežja, kot je krajevna zanka, za katere se šteje, da se jih srednjeročno težje podvaja, uporablja metoda stroškovne usmeritve cen na podlagi tekočih stroškov (CCA), dosledna uporaba metodologije obračunavanja stroškov zahteva, da nacionalni regulativni organi ustrezno prilagodijo parametre (kot so stroški kapitala, amortizacija, pribitki, časovno spremenljive komponente). |
| --- | --- |

(9)

Kadar se za vrednotenje sredstev omrežja, kot je krajevna zanka, za katere se šteje, da se jih srednjeročno težje podvaja, uporablja metoda stroškovne usmeritve cen na podlagi tekočih stroškov (CCA), dosledna uporaba metodologije obračunavanja stroškov zahteva, da nacionalni regulativni organi ustrezno prilagodijo parametre (kot so stroški kapitala, amortizacija, pribitki, časovno spremenljive komponente).

| (10) | Kadar je izvedba sistema stroškovnega računovodstva predpisana v skladu s členom 13.4 Direktive 2002/19/ES, morajo biti pravila, ki se uporabljajo za razdelitev stroškov, prikazana tako podrobno, da je znano razmerje med stroški in bremenitvami omrežnih elementov in storitev ; treba pa je zagotoviti tudi osnovo, na podlagi katere so bili posredni in neposredni pripisani stroški razporejeni med različne konte. |
| --- | --- |

(10)

Kadar je izvedba sistema stroškovnega računovodstva predpisana v skladu s členom 13.4 Direktive 2002/19/ES, morajo biti pravila, ki se uporabljajo za razdelitev stroškov, prikazana tako podrobno, da je znano razmerje med stroški in bremenitvami omrežnih elementov in storitev ; treba pa je zagotoviti tudi osnovo, na podlagi katere so bili posredni in neposredni pripisani stroški razporejeni med različne konte.

| (11) | To priporočilo daje smernice za izvajanje stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva na osnovi novega regulativnega okvira iz leta 2002. Priporočilo 98/322/ES daje navodila za izvedbo stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva na podlagi regulativnega okvira iz leta 1998. Priporočilo iz leta 1998 še naprej velja v primerih, kjer države članice še niso opravile pregleda obstoječih obveznosti v zvezi s stroškovnim računovodstvom in ločenim računovodstvom v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES. |
| --- | --- |

(11)

To priporočilo daje smernice za izvajanje stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva na osnovi novega regulativnega okvira iz leta 2002. Priporočilo 98/322/ES daje navodila za izvedbo stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva na podlagi regulativnega okvira iz leta 1998. Priporočilo iz leta 1998 še naprej velja v primerih, kjer države članice še niso opravile pregleda obstoječih obveznosti v zvezi s stroškovnim računovodstvom in ločenim računovodstvom v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES.

| (12) | Kjer so države članice implementirale mehanizem nadomestil stroškov, ki vključuje finančne transferje, Priloga IV, Del B Direktive o univerzalnih storitvah zahteva, da se ti transferji izvajajo objektivno, pregledno, nediskriminatorno in sorazmerno. Za dosego teh ciljev je treba o kakršnemkoli nadomestilu, prejetem za zagotavljanje obveznosti univerzalne storitve, poročati v sistemih za ločeno računovodstvo. |
| --- | --- |

(12)

Kjer so države članice implementirale mehanizem nadomestil stroškov, ki vključuje finančne transferje, Priloga IV, Del B Direktive o univerzalnih storitvah zahteva, da se ti transferji izvajajo objektivno, pregledno, nediskriminatorno in sorazmerno. Za dosego teh ciljev je treba o kakršnemkoli nadomestilu, prejetem za zagotavljanje obveznosti univerzalne storitve, poročati v sistemih za ločeno računovodstvo.

| (13) | Glede financiranja obveznosti univerzalne storitve Priporočilo ne vpliva na Direktivo 80/723/EGS Komisije z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji in finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (5). |
| --- | --- |

(13)

Glede financiranja obveznosti univerzalne storitve Priporočilo ne vpliva na Direktivo 80/723/EGS Komisije z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji in finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (5).

| (14) | Uporaba načel Priporočila ne vpliva na dolžnost držav članic in podjetij, da v celoti izpolnjujejo pravila Skupnosti o konkurenci. |
| --- | --- |

(14)

Uporaba načel Priporočila ne vpliva na dolžnost držav članic in podjetij, da v celoti izpolnjujejo pravila Skupnosti o konkurenci.

| (15) | Priporočilo Komisije 2002/590/ES z dne 16. maja 2002 Zakonsko predpisana neodvisnost revizorjev v EU: Temeljna načela (6) vzpostavlja trden okvir, ki omogoča testiranje neodvisnosti revizorja, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

(15)

Priporočilo Komisije 2002/590/ES z dne 16. maja 2002 Zakonsko predpisana neodvisnost revizorjev v EU: Temeljna načela (6) vzpostavlja trden okvir, ki omogoča testiranje neodvisnosti revizorja, kjer je to primerno.

| (16) | Združenje evropskih regulatorjev (ERG) (7) je predložilo Mnenje o reviziji Priporočila Komisije o ločenem računovodstvu in stroškovnem računovodstvu iz leta 1998, ki vključuje izčrpno prilogo o vidikih stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva – |
| --- | --- |

(16)

Združenje evropskih regulatorjev (ERG) (7) je predložilo Mnenje o reviziji Priporočila Komisije o ločenem računovodstvu in stroškovnem računovodstvu iz leta 1998, ki vključuje izčrpno prilogo o vidikih stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva –

PRIPOROČA:

| 1. | To priporočilo se nanaša na izvajanje sistemov ločenega računovodstva in stroškovnega računovodstva operaterjev, ki jih je njihov nacionalni regulativni organ na podlagi tržne analize, izvedene v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES, določil za operaterje s pomembno tržno moč na upoštevnih trgih. Operaterji s takšnimi obveznostmi se v nadaljevanju imenujejo „priglašeni operaterji“.
  Namen naložitve obveznosti izvajanja sistema stroškovnega računovodstva je zagotoviti, da priglašeni operaterji, ki so jim naložene obveznosti glede cenovnega nadzora ali stroškovno naravnanih cen, pri razporejanju svojih stroškov na storitve sledijo pravičnim, objektivnim in preglednim merilom.
  Namen naložitve obveznosti glede ločenega računovodstva je zagotoviti natančnejše podatke, kot so tisti, dobljeni iz obveznih finančnih poročil priglašenega operaterja, da čim natančneje posnamejo delovanje posameznih delov poslovanja priglašenega operaterja, kot če bi poslovali v ločenih podjetjih, in v primeru vertikalno integriranih podjetij, preprečevati diskriminacijo v korist njihovih lastnih dejavnosti in nepravično navzkrižno subvencioniranje. |
| --- | --- |

1.

To priporočilo se nanaša na izvajanje sistemov ločenega računovodstva in stroškovnega računovodstva operaterjev, ki jih je njihov nacionalni regulativni organ na podlagi tržne analize, izvedene v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES, določil za operaterje s pomembno tržno moč na upoštevnih trgih. Operaterji s takšnimi obveznostmi se v nadaljevanju imenujejo „priglašeni operaterji“.

Namen naložitve obveznosti izvajanja sistema stroškovnega računovodstva je zagotoviti, da priglašeni operaterji, ki so jim naložene obveznosti glede cenovnega nadzora ali stroškovno naravnanih cen, pri razporejanju svojih stroškov na storitve sledijo pravičnim, objektivnim in preglednim merilom.

Namen naložitve obveznosti glede ločenega računovodstva je zagotoviti natančnejše podatke, kot so tisti, dobljeni iz obveznih finančnih poročil priglašenega operaterja, da čim natančneje posnamejo delovanje posameznih delov poslovanja priglašenega operaterja, kot če bi poslovali v ločenih podjetjih, in v primeru vertikalno integriranih podjetij, preprečevati diskriminacijo v korist njihovih lastnih dejavnosti in nepravično navzkrižno subvencioniranje.

| 2. | Priporoča se, da nacionalni regulativni organ od priglašenih operaterjev zahteva razčlenitev operativnih stroškov, vloženega kapitala in prihodkov do takšne ravni, da so skladni z načeloma sorazmernosti in preglednosti ter regulativnimi cilji, ki jih določa nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti.
  Priporoča se, da se razporeditev stroškov, vloženega kapitala in prihodkov opravi v skladu z načeli vzročne zveze stroškov (kot je analiza stroškov po aktivnostih „ABC“).
  Sistemi stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva priglašenih operaterjev morajo omogočiti posredovanje finančnih informacij za regulativne namene, da se dokaže popolna skladnost z regulativnimi obveznostmi. Priporoča se, da se ta zmožnost meri na podlagi kvalitativnih merilih ustreznosti, zanesljivosti, primerljivosti in pomembnosti.
  Priporoča se, da se nacionalni regulativni organi prepričajo o ustreznosti in učinkovitosti sistemov stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva; takšni sistemi so lahko predmet javnega posvetovanja. |
| --- | --- |

2.

Priporoča se, da nacionalni regulativni organ od priglašenih operaterjev zahteva razčlenitev operativnih stroškov, vloženega kapitala in prihodkov do takšne ravni, da so skladni z načeloma sorazmernosti in preglednosti ter regulativnimi cilji, ki jih določa nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti.

Priporoča se, da se razporeditev stroškov, vloženega kapitala in prihodkov opravi v skladu z načeli vzročne zveze stroškov (kot je analiza stroškov po aktivnostih „ABC“).

Sistemi stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva priglašenih operaterjev morajo omogočiti posredovanje finančnih informacij za regulativne namene, da se dokaže popolna skladnost z regulativnimi obveznostmi. Priporoča se, da se ta zmožnost meri na podlagi kvalitativnih merilih ustreznosti, zanesljivosti, primerljivosti in pomembnosti.

Priporoča se, da se nacionalni regulativni organi prepričajo o ustreznosti in učinkovitosti sistemov stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva; takšni sistemi so lahko predmet javnega posvetovanja.

| 3. | Priporoča se, da nacionalni regulativni organ pri ocenjevanju značilnosti in specifikacij sistema stroškovnega računovodstva pregleda zmogljivost sistema stroškovnega računovodstva priglašenega operaterja, da analizira in predstavi stroškovne podatke na način, ki podpira regulativne cilje. Sistem stroškovnega računovodstva priglašenega operaterja mora biti zlasti sposoben razlikovanja med neposrednimi (8) in posrednimi stroški (9).
  Priporoča se, da nacionalni regulativni organi, ki so sprejeli odločbo o sistemu stroškovnega računovodstva, ki temelji na tekočih stroških, določijo svojim priglašenim operaterjem jasne roke in izhodiščno leto za izvajanje novih računovodskih sistemov, ki temeljijo na tekočih stroških.
  Ocena sredstev omrežja pri dolgoročni ali trenutni vrednosti učinkovitega operaterja, to je, ocenjevanje stroškov primerljivih operaterjev, kot če bi bil trg močno konkurenčen, je ključni element metodologije „računovodstva tekočih stroškov“ (CCA). Ta zahteva, da se amortizacija, vključena v operativne stroške, izračuna na podlagi trenutne vrednosti sodobnih enakovrednih sredstev. Zato mora poročanje o vloženem kapitalu temeljiti na osnovi tekočih stroškov. Druge prilagoditve stroškov se lahko zahtevajo za prikaz tekočih nabavnih stroškov za sredstvo in osnove za njegove stroške delovanja. Ocena sredstev omrežja pri dolgoročni ali trenutni vrednosti se lahko dopolni z uporabo metodologije stroškovnega računovodstva, kot je dolgoročni inkrementalni (prirastni) stroški (LRIC), kadar je to primerno.
  Priporoča se, da nacionalni regulativni organi ustrezno upoštevajo cene in zadeve glede konkurenčnosti, ki se lahko pojavijo pri izvajanju metodologije računovodstva tekočih stroškov, kot v primeru razvezave krajevne zanke.
  Priporoča se, da nacionalni regulativni organi skrbijo za nadaljnje prilagoditve finančnih informacij glede dejavnikov učinkovitosti, zlasti pri uporabi stroškovnih podatkov za obveščanje o odločitvah glede cen, ker uporaba sistemov stroškovnega računovodstva (celo pri izvajanju metodologije računovodstva tekočih stroškov) lahko ne odraža v celoti učinkovito nastalih ali zadevnih stroškov (10). Dejavniki učinkovitosti lahko vsebujejo ocene različne omrežne topologije in zgradbe omrežja, tehnike amortizacije, tehnologije, uporabljene ali načrtovane za uporabo v omrežju. |
| --- | --- |

3.

Priporoča se, da nacionalni regulativni organ pri ocenjevanju značilnosti in specifikacij sistema stroškovnega računovodstva pregleda zmogljivost sistema stroškovnega računovodstva priglašenega operaterja, da analizira in predstavi stroškovne podatke na način, ki podpira regulativne cilje. Sistem stroškovnega računovodstva priglašenega operaterja mora biti zlasti sposoben razlikovanja med neposrednimi (8) in posrednimi stroški (9).

Priporoča se, da nacionalni regulativni organi, ki so sprejeli odločbo o sistemu stroškovnega računovodstva, ki temelji na tekočih stroških, določijo svojim priglašenim operaterjem jasne roke in izhodiščno leto za izvajanje novih računovodskih sistemov, ki temeljijo na tekočih stroških.

Ocena sredstev omrežja pri dolgoročni ali trenutni vrednosti učinkovitega operaterja, to je, ocenjevanje stroškov primerljivih operaterjev, kot če bi bil trg močno konkurenčen, je ključni element metodologije „računovodstva tekočih stroškov“ (CCA). Ta zahteva, da se amortizacija, vključena v operativne stroške, izračuna na podlagi trenutne vrednosti sodobnih enakovrednih sredstev. Zato mora poročanje o vloženem kapitalu temeljiti na osnovi tekočih stroškov. Druge prilagoditve stroškov se lahko zahtevajo za prikaz tekočih nabavnih stroškov za sredstvo in osnove za njegove stroške delovanja. Ocena sredstev omrežja pri dolgoročni ali trenutni vrednosti se lahko dopolni z uporabo metodologije stroškovnega računovodstva, kot je dolgoročni inkrementalni (prirastni) stroški (LRIC), kadar je to primerno.

Priporoča se, da nacionalni regulativni organi ustrezno upoštevajo cene in zadeve glede konkurenčnosti, ki se lahko pojavijo pri izvajanju metodologije računovodstva tekočih stroškov, kot v primeru razvezave krajevne zanke.

Priporoča se, da nacionalni regulativni organi skrbijo za nadaljnje prilagoditve finančnih informacij glede dejavnikov učinkovitosti, zlasti pri uporabi stroškovnih podatkov za obveščanje o odločitvah glede cen, ker uporaba sistemov stroškovnega računovodstva (celo pri izvajanju metodologije računovodstva tekočih stroškov) lahko ne odraža v celoti učinkovito nastalih ali zadevnih stroškov (10). Dejavniki učinkovitosti lahko vsebujejo ocene različne omrežne topologije in zgradbe omrežja, tehnike amortizacije, tehnologije, uporabljene ali načrtovane za uporabo v omrežju.

| 4. | Priporoča se, da priglašeni operaterji, ki morajo poročati o ločenem računovodstvu, predložijo izkaz poslovnega uspeha in vloženega kapitala, ki se uporablja za vsak subjekt regulativnega poročanja (ki temelji na upoštevnih trgih in storitvah). Treba je dovolj jasno in natančno ugotoviti stroške prenosa ali nakupe med trgi in storitvami, da se lahko upraviči skladnost z nediskriminatornimi obveznostmi. Te obveznosti poročanja o ločenem računovodstvu lahko zahtevajo pripravo in razkritje podatkov za trge, kjer operater nima pomembne tržne moči.
  Za doslednost in integriteto podatkov je priporočljivo, da se finančna poročila regulativnih računov konsolidirajo v izkaz poslovnega uspeha in vloženega kapitala, ki se uporablja za podjetje v celoti. Zahteva se tudi uskladitev ločenih regulativnih računov z zakonsko določenimi računi operaterja. Te izjave morajo biti predmet neodvisnega revizijskega mnenja ali revizije skladnosti nacionalnega regulativnega organa (odvisno od razpoložljivosti ustrezno usposobljenega osebja). |
| --- | --- |

4.

Priporoča se, da priglašeni operaterji, ki morajo poročati o ločenem računovodstvu, predložijo izkaz poslovnega uspeha in vloženega kapitala, ki se uporablja za vsak subjekt regulativnega poročanja (ki temelji na upoštevnih trgih in storitvah). Treba je dovolj jasno in natančno ugotoviti stroške prenosa ali nakupe med trgi in storitvami, da se lahko upraviči skladnost z nediskriminatornimi obveznostmi. Te obveznosti poročanja o ločenem računovodstvu lahko zahtevajo pripravo in razkritje podatkov za trge, kjer operater nima pomembne tržne moči.

Za doslednost in integriteto podatkov je priporočljivo, da se finančna poročila regulativnih računov konsolidirajo v izkaz poslovnega uspeha in vloženega kapitala, ki se uporablja za podjetje v celoti. Zahteva se tudi uskladitev ločenih regulativnih računov z zakonsko določenimi računi operaterja. Te izjave morajo biti predmet neodvisnega revizijskega mnenja ali revizije skladnosti nacionalnega regulativnega organa (odvisno od razpoložljivosti ustrezno usposobljenega osebja).

| 5. | Priporoča se, da nacionalni regulativni organi zainteresiranim strankam posredujejo dovolj natančne ustrezne računovodske informacije priglašenih operaterjev. Zbrane informacije morajo biti tako natančne, da se lahko preveri, da ni prišlo do nedovoljene diskriminacije pri zagotavljanju storitev navznoter in navzven, in omogočajo ugotavljanje povprečnih stroškov storitev ter metodo, po kateri so bili stroški izračunani. Pri zagotavljanju informacij za te namene morajo nacionalni regulativni organi upoštevati poslovno tajnost.
  V zvezi s tem bo objava dovolj podrobnih stroškovnih obračunov priglašenega operaterja, ki prikazujejo, na primer, povprečne stroške komponent omrežja, povečala preglednost in pri konkurentih vzbudila gotovost, da ni protikonkurenčnih navzkrižnih subvencij. To je zlasti pomembno za storitve na debelo. Izvajanje smernic glede zahtev poročanju in objavi podatkov je določeno v Prilogi. |
| --- | --- |

5.

Priporoča se, da nacionalni regulativni organi zainteresiranim strankam posredujejo dovolj natančne ustrezne računovodske informacije priglašenih operaterjev. Zbrane informacije morajo biti tako natančne, da se lahko preveri, da ni prišlo do nedovoljene diskriminacije pri zagotavljanju storitev navznoter in navzven, in omogočajo ugotavljanje povprečnih stroškov storitev ter metodo, po kateri so bili stroški izračunani. Pri zagotavljanju informacij za te namene morajo nacionalni regulativni organi upoštevati poslovno tajnost.

V zvezi s tem bo objava dovolj podrobnih stroškovnih obračunov priglašenega operaterja, ki prikazujejo, na primer, povprečne stroške komponent omrežja, povečala preglednost in pri konkurentih vzbudila gotovost, da ni protikonkurenčnih navzkrižnih subvencij. To je zlasti pomembno za storitve na debelo. Izvajanje smernic glede zahtev poročanju in objavi podatkov je določeno v Prilogi.

| 6. | Nekatera podjetja so lahko določena kot izvajalci univerzalne storite v skladu s členom 8 Direktive o univerzalni storitvi in so lahko predmet predpisanega nadzora maloprodajnih tarif v skladu z določbami člena 17 Direktive o univerzalni storitvi. Za tiste države članice, ki izvajajo sheme za financiranje obveznosti univerzalne storitve, je priporočljivo, da se kakršen koli prispevek, ki ga določeno(a) podjetje(a) prejme(jo) kot del mehanizma kompenzacij, opredeli v sistemih za ločeno računovodstvo. |
| --- | --- |

6.

Nekatera podjetja so lahko določena kot izvajalci univerzalne storite v skladu s členom 8 Direktive o univerzalni storitvi in so lahko predmet predpisanega nadzora maloprodajnih tarif v skladu z določbami člena 17 Direktive o univerzalni storitvi. Za tiste države članice, ki izvajajo sheme za financiranje obveznosti univerzalne storitve, je priporočljivo, da se kakršen koli prispevek, ki ga določeno(a) podjetje(a) prejme(jo) kot del mehanizma kompenzacij, opredeli v sistemih za ločeno računovodstvo.

| 7. | Te računovodske smernice veljajo za regulativno poročanje in ne služijo kot nadomestilo za kakršno koli zakonsko določeno finančno poročanje, ki se lahko zahteva v državi članici. |
| --- | --- |

7.

Te računovodske smernice veljajo za regulativno poročanje in ne služijo kot nadomestilo za kakršno koli zakonsko določeno finančno poročanje, ki se lahko zahteva v državi članici.

| 8. | To priporočilo se pregleda najkasneje tri leta po datumu začetka uporabe. |
| --- | --- |

8.

To priporočilo se pregleda najkasneje tri leta po datumu začetka uporabe.

| 9. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

9.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 19. septembra 2005

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

1

(2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

2

(3)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

3

(4)  UL L 141, 13.5.1998, str. 6.

4

(5)  UL L 195, 29.7.1980, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/52/ES (UL L 193, 29.7.2000, str. 75).

5

(6)  UL L 191, 19.7.2002, str. 22.

6

(7)  Združenje evropskih regulatorjev je bilo ustanovljeno z Odločbo Komisije 2002/627/ES (UL L 200, 30.7.2002, str. 38), spremenjeno z Odločbo 2004/641/ES (UL L 293, 16.9.2004, str. 30).

7

(8)  Neposredni stroški so tisti stroški, ki so v celoti in nedvoumno nastali v zvezi z določenimi dejavnostmi.

8

(9)  Posredni stroški so tisti stroški, ki zahtevajo porazdelitev z uporabo pravične in objektivne metodologije razporejanja.

9

(10)  Nekatera sredstva lahko presegajo zahteve ali pa arhitektura omrežja ni optimalna. Izvajanje gospodarskega/tehničnega modela od spodaj navzgor pomaga zagotavljati podatke o neučinkovitih in nepotrebno nastalih stroških, ki jih je treba odpraviti.

10

---

PRILOGA

SMERNICE O ZAHTEVAH POROČANJA IN OBJAVI INFORMACIJ

Ta priloga določa okvir za redno poročanje, objavljanje in izjavo o skladnosti.

V skladu z načeli, priporočenimi v točki 2 Priporočila, morajo sistemi stroškovnega računovodstva in ločenega računovodstva zagotoviti takšne podrobne finančne informacije, ki dokažejo skladnost z načeli nediskriminacije in preglednosti, ustrezno ugotavljajo in določajo prihodke, stroške, vloženi kapital in obseg za različne aktivnosti, ki jih izvaja operater. Takšne računovodske informacije morajo biti takoj na voljo nacionalnemu regulativnemu organu.

Dobra predstavitev regulativnih računov zagotavlja, da so bistvena sporočila finančnih izkazov jasna in učinkovita ter kolikor je mogoče preprosta in enostavna. Predstavitev informacij v finančnih izkazih obsega določeno stopnjo abstrakcije in združevanja. Če je ta postopek pravilno izveden, bo rezultat več znanja, ker bo takšna predstavitev zadovoljila različne regulativne cilje, kot je npr. dokaz, da so bremenitve stroškovno naravnane ali da ni nedovoljene diskriminacije.

Računovodska poročila vsebujejo spremne opombe in dodatne dokumente, ki razširjajo in pojasnjujejo finančne izkaze. Finančni izkazi in spremne opombe predstavljajo integrirano celoto.

Regulativne računovodske informacije služijo nacionalnim regulativnim organom in drugim strankam, kot so konkurenti, investitorji in potrošniki, na katere lahko vplivajo regulativne odločitve, ki temeljijo na teh podatkih. V tem okviru lahko objava informacij prispeva k odprtemu in konkurenčnemu trgu in k verodostojnosti regulativnega računovodskega sistema.

Vendar je popolno razkritje lahko omejeno z nacionalnimi predpisi in predpisi Skupnosti o poslovni tajnosti. Zato je priporočeno, da nacionalni regulativni organi z upoštevanjem mnenja operaterjev določijo, katere informacije se lahko štejejo kot zaupne in ne bi smele biti na voljo javnosti.

1.   Priprava in objava informacij

Za upoštevni trg/storitev morajo biti pripravljene in objavljene naslednje finančne informacije (z upoštevanjem tajnosti in obveznosti nacionalne zakonodaje):

| — | izkaze poslovnega uspeha, |
| --- | --- |

—

izkaze poslovnega uspeha,

| — | izkaz vloženega kapitala (podrobna metodologija izračuna in vrednost uporabljenih parametrov), |
| --- | --- |

—

izkaz vloženega kapitala (podrobna metodologija izračuna in vrednost uporabljenih parametrov),

| — | konsolidacija in uskladitev z zakonsko določenimi računi ali drugimi viri informacij o stroških, |
| --- | --- |

—

konsolidacija in uskladitev z zakonsko določenimi računi ali drugimi viri informacij o stroških,

| — | opis metodologij obračunavanja stroškov, vključno s sklicevanjem na osnovo za stroške in standarde, metodologije dodelitev in vrednotenj, določanje in obravnavanje posrednih stroškov, |
| --- | --- |

—

opis metodologij obračunavanja stroškov, vključno s sklicevanjem na osnovo za stroške in standarde, metodologije dodelitev in vrednotenj, določanje in obravnavanje posrednih stroškov,

| — | zapisi o nediskriminaciji (podrobno opisane bremenitve prenosa), |
| --- | --- |

—

zapisi o nediskriminaciji (podrobno opisane bremenitve prenosa),

| — | revizijsko mnenje (če ga zahteva nacionalni regulativni organ), |
| --- | --- |

—

revizijsko mnenje (če ga zahteva nacionalni regulativni organ),

| — | opis računovodskih politik in regulativnih načel računovodstva, |
| --- | --- |

—

opis računovodskih politik in regulativnih načel računovodstva,

| — | izjava skladnosti s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili, |
| --- | --- |

—

izjava skladnosti s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili,

| — | drugi dodatni dokumenti v skladu s predpisi. |
| --- | --- |

—

drugi dodatni dokumenti v skladu s predpisi.

Obrazce za poročila, ki lahko sledijo standardni zakonsko določeni računovodski obliki, morajo nacionalni regulativni organi določiti vnaprej v posvetovanju z operaterji. Izjava o skladnosti z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo, revizijsko mnenje in opis računovodskih načel, politik, metodologij in uporabljenih postopkov oziroma metodologij razdelitve stroškov se ne morejo šteti za zaupne. Ne glede na nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti o poslovni tajnosti morajo biti rezultati revizije dostopni javnosti.

2.   Izjava o skladnosti

Letna izjava o skladnosti mora vsebovati vsaj:

| — | zaključke revizorja, |
| --- | --- |

—

zaključke revizorja,

| — | vse ugotovljene nepravilnosti, |
| --- | --- |

—

vse ugotovljene nepravilnosti,

| — | priporočila revizorja (z opisom ustreznih učinkov), |
| --- | --- |

—

priporočila revizorja (z opisom ustreznih učinkov),

| — | celoten opis uporabljene metodologije preverjanja, in |
| --- | --- |

—

celoten opis uporabljene metodologije preverjanja, in

| — | nekatere agregatne finančne in računovodske podatke (kot so prilagoditve metode računovodstva tekočih stroškov, glavne predpostavke, ki temeljijo na metodologijah dodeljevanja, višina dodeljenih stroškov in stopnja granularnosti modela). |
| --- | --- |

—

nekatere agregatne finančne in računovodske podatke (kot so prilagoditve metode računovodstva tekočih stroškov, glavne predpostavke, ki temeljijo na metodologijah dodeljevanja, višina dodeljenih stroškov in stopnja granularnosti modela).

Objava izjave o skladnosti in rezultatov revizije mora biti predstavljena v obliki, ki je zainteresiranim strankam lahko dostopna, npr. v papirni ali elektronski obliki, ali objavljena na spletni strani nacionalnega regulativnega organa ali na spletnih straneh operaterjev.

3.   Obdobje poročanja

Regulativni računi morajo biti objavljeni letno in čim hitreje po koncu računovodskega (poročevalskega) leta. Izjava mora biti objavljena najkasneje dva meseca po zaključku regulativne revizije oziroma ne pozneje, kot določa obstoječa praksa v skladu z regulativnimi obveznostmi.

---