# Uradni list L 279/22.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 279 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4822. oktober 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 279

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4822. oktober 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1734/2005 z dne 17. oktobra 2005 o razveljavitvi Uredbe Svetov št. 6/66/Euratom, 121/66/EGS, Uredbe Svetov št. 7/66/Euratom, 122/66/EGS in Uredbe Svetov št. 174/65/EGS, 14/65/Euratom | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1735/2005 z dne 21. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1736/2005 z 21. oktobra 2005 o začetku razpisnega postopka za prodajo vinskega alkohola za uporabo v obliki bioetanola v Skupnosti | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1737/2005 z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1726/1999 glede opredelitve in posredovanja podatkov o stroških dela (
  1
  ) | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1738/2005 z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1916/2000 glede opredelitve in posredovanja podatkov o strukturi plač (
  1
  ) | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1739/2005 z dne 21. oktobra 2005 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za premike cirkuških živali med državami članicami (
  1
  ) | 47 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/72/ES z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve klorpirifosa, klorpirifos-metila, mankozeba, maneba in metirama kot aktivnih snovi (
  1
  ) | 63 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1734/2005 z dne 17. oktobra 2005 o razveljavitvi Uredbe Svetov št. 6/66/Euratom, 121/66/EGS, Uredbe Svetov št. 7/66/Euratom, 122/66/EGS in Uredbe Svetov št. 174/65/EGS, 14/65/Euratom

1

Uredba Komisije (ES) št. 1735/2005 z dne 21. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

3

Uredba Komisije (ES) št. 1736/2005 z 21. oktobra 2005 o začetku razpisnega postopka za prodajo vinskega alkohola za uporabo v obliki bioetanola v Skupnosti

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 1737/2005 z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1726/1999 glede opredelitve in posredovanja podatkov o stroških dela (
  1
  )

1

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 1738/2005 z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1916/2000 glede opredelitve in posredovanja podatkov o strukturi plač (
  1
  )

1

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1739/2005 z dne 21. oktobra 2005 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za premike cirkuških živali med državami članicami (
  1
  )

1

47

*

Direktiva Komisije 2005/72/ES z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve klorpirifosa, klorpirifos-metila, mankozeba, maneba in metirama kot aktivnih snovi (
  1
  )

1

63

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 14. oktobra 2005 o imenovanju generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti | 70 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. oktobra 2005 o spremembi Odločbe 2003/858/ES glede seznama ozemelj, s katerih je dovoljen uvoz nekaterih vrst živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje v Evropski skupnosti (ES)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3964)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. oktobra 2005 o pooblastitvi držav članic za podaljšanje začasnih dovoljenj, izdanih za nove aktivne snovi boskalid, indoksakarb, spinosad in virus jedrne poliedričnosti Spodoptera enigua

  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4002)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2005 o določitvi zahtev za preprečevanje visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, pri dovzetnih pticah v živalskih vrtovih v državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4197)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Odločbe 2005/734/ES o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem
  (notificirano pod dokumentarno śtevilko K(2005) 4199)

   (
  1
  ) | 79 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 14. oktobra 2005 o imenovanju generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti

70

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 19. oktobra 2005 o spremembi Odločbe 2003/858/ES glede seznama ozemelj, s katerih je dovoljen uvoz nekaterih vrst živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje v Evropski skupnosti (ES)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3964)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3964)

1

71

*

Odločba Komisije z dne 19. oktobra 2005 o pooblastitvi držav članic za podaljšanje začasnih dovoljenj, izdanih za nove aktivne snovi boskalid, indoksakarb, spinosad in virus jedrne poliedričnosti Spodoptera enigua

  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4002)

   (
  1
  )

Spodoptera enigua

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4002)

1

73

*

Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2005 o določitvi zahtev za preprečevanje visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, pri dovzetnih pticah v živalskih vrtovih v državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4197)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4197)

1

75

*

Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Odločbe 2005/734/ES o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem
  (notificirano pod dokumentarno śtevilko K(2005) 4199)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno śtevilko K(2005) 4199)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/1

---

UREDBA SVETA (ES, EURATOM) št. 1734/2005

z dne 17. oktobra 2005

o razveljavitvi Uredbe Svetov št. 6/66/Euratom, 121/66/EGS, Uredbe Svetov št. 7/66/Euratom, 122/66/EGS in Uredbe Svetov št. 174/65/EGS, 14/65/Euratom

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh skupnosti, določenih z Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), kakor so bili nazadnje spremenjeni z Uredbo št. 31/2005 (ES, Euratom) (2)

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Odbora za kadrovske predpise,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Svetov št. 6/66/Euratom, 121/66/EGS z dne 28. julija 1966 o določitvi krajev, za katere se lahko dodeli dodatek za prevoz na delo, najvišjega zneska dodatka in pravil za njegovo dodeljevanje (3), določa postopke za uporabo člena 14a Priloge VII kadrovskih predpisov. Navedeni člen je bil razveljavljen z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh skupnosti (4). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Svetov št. 6/66/Euratom, 121/66/EGS z dne 28. julija 1966 o določitvi krajev, za katere se lahko dodeli dodatek za prevoz na delo, najvišjega zneska dodatka in pravil za njegovo dodeljevanje (3), določa postopke za uporabo člena 14a Priloge VII kadrovskih predpisov. Navedeni člen je bil razveljavljen z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh skupnosti (4).

| (2) | Uredba Svetov št. 7/66/Euratom, 122/66/EGS z dne 28. julija 1966 o določitvi krajev, za katere se lahko dodeli dodatek za prevoz na delo, najvišjega zneska dodatka in pravil za njegovo dodeljevanje (5), zadeva postopke za dodelitev dodatka za prevoz na delo, določenega s členom 14a Priloge VII kadrovskih predpisov. Navedeni člen je bil razveljavljen z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Svetov št. 7/66/Euratom, 122/66/EGS z dne 28. julija 1966 o določitvi krajev, za katere se lahko dodeli dodatek za prevoz na delo, najvišjega zneska dodatka in pravil za njegovo dodeljevanje (5), zadeva postopke za dodelitev dodatka za prevoz na delo, določenega s členom 14a Priloge VII kadrovskih predpisov. Navedeni člen je bil razveljavljen z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004.

| (3) | Uredba Svetov št. 174/65/EGS, 14/65/Euratom z dne 28. decembra 1965 o določitvi tabele smrtnosti in invalidnosti ter predvidenem zvišanju plač za izračun aktualnih vrednosti, določenih v kadrovskih predpisih za uradnike Skupnosti (6), se nanaša na izvajanje člena 39 Priloge VIII kadrovskih predpisov, ki je bil prav tako razveljavljen z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Svetov št. 174/65/EGS, 14/65/Euratom z dne 28. decembra 1965 o določitvi tabele smrtnosti in invalidnosti ter predvidenem zvišanju plač za izračun aktualnih vrednosti, določenih v kadrovskih predpisih za uradnike Skupnosti (6), se nanaša na izvajanje člena 39 Priloge VIII kadrovskih predpisov, ki je bil prav tako razveljavljen z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004.

| (4) | Zaradi pravne jasnosti in varnosti je treba navedene uredbe, ki so postale brezpredmetne, izrecno razveljaviti – |
| --- | --- |

(4)

Zaradi pravne jasnosti in varnosti je treba navedene uredbe, ki so postale brezpredmetne, izrecno razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredbe št. 6/66/Euratom, 121/66/EGS, št. 7/66/Euratom, 122/66/EGS in št. 174/65/EGS, 14/65/Euratom se razveljavijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 17. oktobra 2005

Za Svet

Predsednica

M. BECKETT

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2005, str. 1.

2

(3)  UL 150, 12.8.1966, str. 2749/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ESPJ, ES, Euratom) št. 3358/94 (UL L 356, 31.12.1994, str. 1).

3

(4)  UL L 124, 27.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL 150, 12.8.1966, str. 2751/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, ESPJ, Euratom) št. 2460/98 (UL L 307, 17.11.1998, str. 4).

5

(6)  UL 226, 31.12.1965, str. 3309/65.

6

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1735/2005

z dne 21. oktobra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 096 | 30,0 |
| 204 | 43,1 |
| 624 | 421,2 |
| 999 | 135,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,1 |
| 999 | 79,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,0 |
| 999 | 94,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 75,8 |
| 388 | 68,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 61,3 |
| 999 | 65,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 94,5 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 241,7 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 178,6 |
| 0808 10 80 | 052 | 77,3 |
| 388 | 76,8 |
| 400 | 99,7 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 47,0 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 75,5 |
| 800 | 163,4 |
| 804 | 70,3 |
| 999 | 82,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,4 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 65,1 |
| 999 | 70,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

49,2

096

30,0

204

43,1

624

421,2

999

135,9

0707 00 05

052

79,1

999

79,1

0709 90 70

052

94,0

999

94,0

0805 50 10

052

75,8

388

68,6

524

55,3

528

61,3

999

65,3

0806 10 10

052

94,5

400

200,0

508

241,7

624

178,2

999

178,6

0808 10 80

052

77,3

388

76,8

400

99,7

404

84,6

512

47,0

528

45,5

720

75,5

800

163,4

804

70,3

999

82,2

0808 20 50

052

90,4

388

57,1

720

65,1

999

70,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1736/2005

z 21. oktobra 2005

o začetku razpisnega postopka za prodajo vinskega alkohola za uporabo v obliki bioetanola v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1), in zlasti člena 33 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino, kar zadeva tržne mehanizme (2), določa med drugim podrobna izvedbena pravila glede odprodaje zalog alkohola, pridobljenih po destilacijah, kakor so določena v členih 35, 36 in 39 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino (3), ter členih 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in ki jih imajo intervencijske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino, kar zadeva tržne mehanizme (2), določa med drugim podrobna izvedbena pravila glede odprodaje zalog alkohola, pridobljenih po destilacijah, kakor so določena v členih 35, 36 in 39 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino (3), ter členih 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in ki jih imajo intervencijske agencije.

| (2) | Razpisni postopek za vinski alkohol za izključno uporabo v obliki bioetanola v sektorju za goriva v Skupnosti je treba organizirati v skladu s členom 92 Uredbe (ES) št. 1623/2000, da se zmanjšajo zaloge vinskega alkohola v Skupnosti in se zagotovi stalna dobava za podjetja, ki so odobrena v skladu s tem členom. |
| --- | --- |

(2)

Razpisni postopek za vinski alkohol za izključno uporabo v obliki bioetanola v sektorju za goriva v Skupnosti je treba organizirati v skladu s členom 92 Uredbe (ES) št. 1623/2000, da se zmanjšajo zaloge vinskega alkohola v Skupnosti in se zagotovi stalna dobava za podjetja, ki so odobrena v skladu s tem členom.

| (3) | Od 1. januarja 1999 in v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (4) morajo biti ponudbene cene in varščine izražene v eurih in prav tako se morajo v eurih izvršiti plačila. |
| --- | --- |

(3)

Od 1. januarja 1999 in v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (4) morajo biti ponudbene cene in varščine izražene v eurih in prav tako se morajo v eurih izvršiti plačila.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Z razpisnim postopkom pod številko 3/2005 ES se v Skupnosti začne prodaja vinskega alkohola za uporabo v obliki bioetanola.

Alkohol izhaja iz destilacij, določenih v členih 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999, in ga zadržijo intervencijske agencije držav članic.

2.   Celotna količina za prodajo znaša 676 071,378 hektolitrov alkohola pri 100 vol %, ki se razdeli na:

| (a) | serijo s številko 20/2005 ES količine 100 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(a)

serijo s številko 20/2005 ES količine 100 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (b) | serijo s številko 21/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(b)

serijo s številko 21/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (c) | serijo s številko 22/2005 ES količine 97 469 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(c)

serijo s številko 22/2005 ES količine 97 469 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (d) | serijo s številko 23/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(d)

serijo s številko 23/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (e) | serijo s številko 24/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(e)

serijo s številko 24/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (f) | serijo s številko 25/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(f)

serijo s številko 25/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (g) | serijo s številko 26/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(g)

serijo s številko 26/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (h) | serijo s številko 27/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(h)

serijo s številko 27/2005 ES količine 50 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (i) | serijo s številko 28/2005 ES količine 100 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(i)

serijo s številko 28/2005 ES količine 100 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (j) | serijo s številko 29/2005 ES količine 70 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(j)

serijo s številko 29/2005 ES količine 70 000 hektolitrov alkohola pri 100 vol %;

| (k) | serijo s številko 30/2005 ES količine 8 602,378 hektolitrov alkohola pri 100 vol %. |
| --- | --- |

(k)

serijo s številko 30/2005 ES količine 8 602,378 hektolitrov alkohola pri 100 vol %.

3.   Lokacija in referenčni podatki kadi, ki sestavljajo serijo, volumen alkohola iz vsake kadi, delež alkohola in lastnosti alkohola so navedeni v Prilogi I te uredbe.

4.   Samo podjetja, ki so odobrena v skladu s členom 92 Uredbe (ES) št. 1623/2000, lahko sodelujejo v razpisnem postopku.

Člen 2

Prodaja se izvaja v skladu z določbami iz členov 93, 94, 94b, 94c, 94d, 95, 96, 97, 98, 100 in 101 Uredbe (ES) št. 1623/2000 in člena 2 Uredbe (ES) št. 2799/98.

Člen 3

1.   Ponudbe morajo biti predložene intervencijskim agencijam iz Priloge II, ki imajo alkohol, in poslane na naslov teh agencij s priporočenim pismom.

2.   Ponudbe morajo biti predložene v zapečateni dvojni ovojnici, notranja ovojnica mora imeti napis „Ponudba – razpis za uporabo bioetanola v Skupnosti, št. 3/2005 ES“, zunanja ovojnica mora biti naslovljena na zadevno intervencijsko agencijo.

3.   Ponudbe morajo prispeti na zadevno intervencijsko agencijo najpozneje do 21. novembra 2005 do 12. ure (po bruseljskem času).

Člen 4

1.   Ponudbe bodo sprejemljive le, če bodo v skladu s členi 94 in 97 Uredbe (ES) št. 1623/2000.

2.   Ponudbi je treba priložiti:

| (a) | pri intervencijski agenciji, ki ima zadevni alkohol, dokaz o pologu varščine 4 eure na hektoliter alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(a)

pri intervencijski agenciji, ki ima zadevni alkohol, dokaz o pologu varščine 4 eure na hektoliter alkohola pri 100 vol %;

| (b) | navedbo države ali držav članic, kjer se bo izvršila končna uporaba alkohola, in zavezanost ponudnika, da bo spoštoval ta namembni kraj; |
| --- | --- |

(b)

navedbo države ali držav članic, kjer se bo izvršila končna uporaba alkohola, in zavezanost ponudnika, da bo spoštoval ta namembni kraj;

| (c) | ime in naslov ponudnika, sklic na obvestilo o razpisu, predlagano ceno, izraženo v eurih na hektoliter alkohola pri 100 vol %; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov ponudnika, sklic na obvestilo o razpisu, predlagano ceno, izraženo v eurih na hektoliter alkohola pri 100 vol %;

| (d) | obveznost ponudnika, da bo spoštoval vse določbe zadevnega razpisa; |
| --- | --- |

(d)

obveznost ponudnika, da bo spoštoval vse določbe zadevnega razpisa;

| (e) | izjava ponudnika, s katero:






  (i) | se odpoveduje vsem reklamacijam glede kakovosti in lastnosti proizvoda, ki ga morebiti prejme; |
| --- | --- | --- |

(e)

izjava ponudnika, s katero:

(i)

se odpoveduje vsem reklamacijam glede kakovosti in lastnosti proizvoda, ki ga morebiti prejme;

| (ii) | sprejme, da je na voljo vsakemu nadzoru glede namembnega kraja in uporabe alkohola; |
| --- | --- |

(ii)

sprejme, da je na voljo vsakemu nadzoru glede namembnega kraja in uporabe alkohola;

| (iii) | sprejme dokazno breme glede uporabe alkohola v skladu s pogoji iz zadevnega razpisa. |
| --- | --- |

(iii)

sprejme dokazno breme glede uporabe alkohola v skladu s pogoji iz zadevnega razpisa.

Člen 5

Sporočila iz člena 94a Uredbe (ES) št. 1623/2000, ki zadevajo razpisni postopek iz te uredbe, se posredujejo Komisiji na naslov iz Priloge III te uredbe.

Člen 6

Formalnosti glede jemanja vzorcev so določene v členu 98 Uredbe (ES) št. 1623/2000.

Intervencijska agencija zagotovi vse koristne podatke o lastnostih alkohola za prodajo.

Vsaka zainteresirana stranka lahko dobi, če se obrne na zadevno intervencijsko agencijo, vzorce alkohola za prodajo, ki jih odvzame predstavnik zadevne intervencijske agencije.

Člen 7

1.   Intervencijske agencije držav članic, ki skladiščijo alkohol za prodajo, uvedejo ustrezen nadzor nad naravo alkohola ob končni uporabi. V ta namen:

| (a) | se lahko smiselno zatečejo k določbam iz člena 102 Uredbe (ES) št. 1623/2000; |
| --- | --- |

(a)

se lahko smiselno zatečejo k določbam iz člena 102 Uredbe (ES) št. 1623/2000;

| (b) | lahko začnejo z nadzorom vzorcev z analizo z jedrsko magnetno resonanco, da preverijo naravo alkohola ob končni uporabi. |
| --- | --- |

(b)

lahko začnejo z nadzorom vzorcev z analizo z jedrsko magnetno resonanco, da preverijo naravo alkohola ob končni uporabi.

2.   Stroški nadzora iz odstavka 1 gredo v breme podjetij, katerim je alkohol prodan.

Člen 8

Države članice najpozneje do 31. decembra 2005 predložijo Komisiji ime in naslov vsakega ponudnika za posamezno ponudbo.

Člen 9

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1219/2005 (UL L 199, 29.7.2005, str. 45).

2

(3)  UL L 84, 27.3.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1493/1999.

3

(4)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

4

---

PRILOGA I

| Država članica in št. serije | Lokacija | Število kadi | Količina v hektolitrih alkohola pri 100 vol % | Sklic na Uredbo (ES) št. 1493/1999 (členi) | Vrsta alkohola |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija
  Št. serije 20/2005 ES | Tarancon | A-9 | 24 338 | 30 | surovi |
| A-10 | 24 698 | 30 | surovi |
| B-8 | 1 682 | 30 | surovi |
| B-9 | 24 568 | 30 | surovi |
| B-10 | 24 714 | 30 | surovi |
| | Skupaj | | 100 000 | | |
| Španija
  Št. serije 21/2005 ES | Tarancon | B-5 | 24 753 | 27+28 | surovi |
| C-3 | 25 247 | 27 | surovi |
| | Skupaj | | 50 000 | | |
| Francija
  Št. serije 22/2005 ES | Onivins – Chez Vopak |
| 3197 XK Botlek |
| Rotterdam |
| Nizozemska |

Država članica in št. serije

Lokacija

Število kadi

Količina v hektolitrih alkohola pri 100 vol %

Sklic na Uredbo (ES) št. 1493/1999 (členi)

Vrsta alkohola

Španija

Št. serije 20/2005 ES

Tarancon

A-9

24 338

30

surovi

A-10

24 698

30

surovi

B-8

1 682

30

surovi

B-9

24 568

30

surovi

B-10

24 714

30

surovi

Skupaj

100 000

Španija

Št. serije 21/2005 ES

Tarancon

B-5

24 753

27+28

surovi

C-3

25 247

27

surovi

Skupaj

50 000

Francija

Št. serije 22/2005 ES

Onivins – Chez Vopak

3197 XK Botlek

Rotterdam

Nizozemska

410

21 011

30

surovi

804

18 201

30

surovi

804

50 781

30

surovi

804B

7 476

27

surovi

Skupaj

97 469

Francija

Št. serije 23/2005 ES

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

290

28

surovi

31

12 389

30

surovi

21

2 785

28

surovi

20

12 315

27

surovi

19

5 701

30

surovi

19

6 755

28

surovi

21

9 765

30

surovi

Skupaj

50 000

Francija

Št. serije 24/2005 ES

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

9 336

30

surovi

33

18 044

27

surovi

32

22 620

27

surovi

Skupaj

50 000

Francija

Št. serije 25/2005 ES

| Deulep – PSL |
| --- |
| 13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – PSL

13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

B4

33 760

27

surovi

| Deulep BD Chanzy |
| --- |
| 30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep BD Chanzy

30800 Saint-Gilles-du-Gard

503

8 180

27

surovi

504

8 060

30

surovi

Skupaj

50 000

Italija

Št. serije 26/2005 ES

Balice-Valenzano (BA)

13A-43A-46A-48A-52A-54A

11 250

27+30

surovi

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

5A

1 625

27

surovi

S.V.A.-Ortona (CH)

18A

1 375

30

surovi

Bonollo-Paduni (FR)

15A-26A

Bonollo-Torrita di Siena (SI)

1C-3C-4C-9C-10C-11C-12C-13C-16C-17C-19C-20C-21C

27 500

27+30

surovi

D’Auria-Ortona (CH)

8A-38A-39A-40A-61A

8 250

27

surovi

Skupaj

50 000

Italija

Št. serije 27/2005 ES

Enodistil-Alcamo (PA)

22A

1 500

30

surovi

Trapas-Petrosino (TP)

2A-24A

6 000

30

surovi

S.V.M.-Sciacca (AG)

3A-29A-37A

1 200

27

surovi

Gedis-Marsala (TP)

88

7 000

30

surovi

Bertolino-Petrosino (PA)

2A-3A-34A

26 500

27+30

surovi

De Luca-Novoli (LE)

4A-7A-18A

6 000

27

surovi

Balice Distilli-Mottola (TA)

2A-3A

1 800

27

surovi

Skupaj

50 000

Italija

Št. serije 28/2005 ES

Dister-Faenza (RA)

124A

6 975

30

surovi

Di Lorenzo-Ponte Valleceppe (PG)

18A-26A

11 900

30

surovi

F.lli Cipriani-Chizzola di Ala (TN)

31A-32A

8 000

27

surovi

I.C.V.-Borgoricco (PD)

5A

1 600

27

surovi

Mazzari-S. Agata sul Santerno (RA)

4A-5A-6A-7A

27 000

27+30

surovi

Caviro-Faenza (RA)

2A-5A-13A-17A

30 100

27

surovi

Villapana-Faenza (RA)

5A-8A

11 000

27

surovi

Tampieri-Faenza (RA)

1A-3A-4A

1 800

27

surovi

Bonollo U.-Conselve (PD)

1A

1 384

30

surovi

Cantine Soc. Venete-Ponte di Piave (TV)

14A

241

30

surovi

Skupaj

100 000

Portugalska

Št. serije 29/2005 ES

| Riachos |
| --- |
| Armazém da SLD |
| Casal do Bernardino |
| 2350-336 Riachos |

Riachos

Armazém da SLD

Casal do Bernardino

2350-336 Riachos

1-C

4 775,28

27

surovi

1-D

4 841,71

27

surovi

1-E

4 705,93

27

surovi

1-F

4 749,53

27

surovi

| Aveiro |
| --- |
| Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio |
| 3834-908 Gafanha da Nazaré |

Aveiro

Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio

3834-908 Gafanha da Nazaré

S 201

34 300,34

27

surovi

| S. João da Pesqueira |
| --- |
| Armazéns da SDD |
| Parque de Seixas |
| Ervedosa do Douro |
| 5130 S. João da Pesqueira |

S. João da Pesqueira

Armazéns da SDD

Parque de Seixas

Ervedosa do Douro

5130 S. João da Pesqueira

Inox 4

2 305,47

27

surovi

Inox 14

9 979,42

27

surovi

Inox 15

4 342,32

27

surovi

Skupaj

70 000

Nemčija

Št. serije 30/2005 ES

| Papiermühle 16 |
| --- |
| D-37603 Holzminden |

Papiermühle 16

D-37603 Holzminden

107

8 602,378

30

surovi

Skupaj

8 602,378

---

PRILOGA II

Intervencijske agencije, ki imajo alkohol, navedene v členu 3

Onivins-Libourne – Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [Tél. (33) 557 55 20 00; télex 57 20 25; faks (33) 557 55 20 59]

FEGA – Beneficencia 8, E-28004 Madrid [Tél. (34) 913 47 64 66; faks (34) 913 47 64 65]

AGEA – Via Torino 45, I-00184 Roma [Tél. (39) 064 94 99 714; faks (39) 064 94 99 761]

IVV – Instituto da Vinha e do Vinho, Rua Mouzinho da Silveira, n.o 5, P-1250-165 Lisboa [Tél. (351) 21 350 67 00; faks (351) 21 356 12 25]

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) – Deichmanns Aue 29, D-53179 Bonn (Tél. (49) 228/68 45-33 86/34 79, faks (49) 228/68 45-37 94)

---

PRILOGA III

Naslov iz člena 5

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks (32-2) 298 55 28 |
| Elektronski naslov: agri-market-tenders@cec.eu.int |

Commission européenne

Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles

Faks (32-2) 298 55 28

Elektronski naslov: agri-market-tenders@cec.eu.int

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1737/2005

z dne 21. oktobra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1726/1999 glede opredelitve in posredovanja podatkov o stroških dela

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 z dne 9. marca 1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela (1), in zlasti člena 11(ii) in (iii) Uredbe ter,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1726/1999 z dne 27. julija 1999 o izvedbi Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela na področju opredelitve in posredovanja informacij o stroških dela (2), določa izvedbene ukrepe v zvezi z opredelitvijo in razčlenitvijo podatkov, ki jih je treba zagotoviti, in primerno tehnično obliko za posredovanje rezultatov, kakor je določeno v členu 11 Uredbe (ES) št. 530/1999. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1726/1999 z dne 27. julija 1999 o izvedbi Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela na področju opredelitve in posredovanja informacij o stroških dela (2), določa izvedbene ukrepe v zvezi z opredelitvijo in razčlenitvijo podatkov, ki jih je treba zagotoviti, in primerno tehnično obliko za posredovanje rezultatov, kakor je določeno v členu 11 Uredbe (ES) št. 530/1999.

| (2) | Raziskovanje stroškov dela za referenčno leto 2000 je bilo prvo, ki je bilo narejeno na podlagi Uredbe (ES) št. 1726/1999. Izkušnje pri tem raziskovanju so pokazale potrebo po izboljšanju določb Uredbe (ES) št. 1726/1999, da bi se uskladile z ustreznimi določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1916/2000 z dne 8. septembra 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela glede opredelitve in posredovanja informacij o strukturi plačil (3) ter po boljši povezanosti podatkov iz različnih raziskovanj o plačah in stroških dela vsako drugo leto. |
| --- | --- |

(2)

Raziskovanje stroškov dela za referenčno leto 2000 je bilo prvo, ki je bilo narejeno na podlagi Uredbe (ES) št. 1726/1999. Izkušnje pri tem raziskovanju so pokazale potrebo po izboljšanju določb Uredbe (ES) št. 1726/1999, da bi se uskladile z ustreznimi določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1916/2000 z dne 8. septembra 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela glede opredelitve in posredovanja informacij o strukturi plačil (3) ter po boljši povezanosti podatkov iz različnih raziskovanj o plačah in stroških dela vsako drugo leto.

| (3) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1726/1999 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1726/1999 ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge k Uredbi (ES) št. 1726/1999 se zamenjajo z besedilom v prilogah k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 63, 12.3.1999, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 203, 3.8.1999, str. 28.

2

(3)  UL L 229, 9.9.2000, str. 3.

3

---

PRILOGA I

SEZNAM SPREMENLJIVK

Strukturna statistika o stroških dela

| Razpredelnica A | – | Nacionalni podatki |
| --- | --- | --- |
| Razpredelnica B | – | Nacionalni podatki po velikostnih razredih podjetja |
| Razpredelnica C | – | Regionalni podatki |

Razpredelnica A

–

Nacionalni podatki

Razpredelnica B

–

Nacionalni podatki po velikostnih razredih podjetja

Razpredelnica C

–

Regionalni podatki

Za spodaj navedene spremenljivke je treba izdelati bodisi samo razpredelnico A bodisi vse tri razpredelnice. Podatki, ki jih je treba obvezno poslati, so označeni z „o“, neobvezni pa z „n“. Šifre za posredovanje, ki pripadajo različnim kategorijam kakovostnim spremenljivkam ali velikostnim razredom količinskih spremenljivk, je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

| Spremenljivka | Samo A | A–C (1) |
| --- | --- | --- |
| A.   Število zaposlenih |
| A.1 | Skupaj število zaposlenih |

Spremenljivka

Samo A

A–C (1)

Število zaposlenih

A.1

Skupaj število zaposlenih

o

| A.11 | Zaposleni za polni delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

A.11

Zaposleni za polni delovni čas (razen vajencev)

o

| A.12 | Zaposleni za skrajšani delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

A.12

Zaposleni za skrajšani delovni čas (razen vajencev)

o

| A.121 | Zaposleni za skrajšani delovni čas, preračunani na polni delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

A.121

Zaposleni za skrajšani delovni čas, preračunani na polni delovni čas (razen vajencev)

o

| A.13 | Vajenci |
| --- | --- |

A.13

Vajenci

o

| A.131 | Vajenci, preračunani na polni delovni čas |
| --- | --- |

A.131

Vajenci, preračunani na polni delovni čas

o

Dejansko opravljene delovne ure

| B.1 | Skupaj dejansko opravljene ure |
| --- | --- |

B.1

Skupaj dejansko opravljene ure

o

| B.11 | Dejansko opravljene ure zaposlenih za polni delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

B.11

Dejansko opravljene ure zaposlenih za polni delovni čas (razen vajencev)

o

| B.12 | Dejansko opravljene ure zaposlenih za skrajšani delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

B.12

Dejansko opravljene ure zaposlenih za skrajšani delovni čas (razen vajencev)

o

| B.13 | Dejansko opravljene ure vajencev |
| --- | --- |

B.13

Dejansko opravljene ure vajencev

o

Plačane ure

| C.1 | Skupaj število plačanih ur |
| --- | --- |

C.1

Skupaj število plačanih ur

o

| C.11 | Število plačanih ur zaposlenim za polni delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

C.11

Število plačanih ur zaposlenim za polni delovni čas (razen vajencev)

o

| C.12 | Število plačanih ur zaposlenim za skrajšani delovni čas (razen vajencev) |
| --- | --- |

C.12

Število plačanih ur zaposlenim za skrajšani delovni čas (razen vajencev)

o

| C.13 | Število plačanih ur vajencem |
| --- | --- |

C.13

Število plačanih ur vajencem

o

Stroški dela (za podrobnosti glej sliko 1 spodaj)

| D.1 | Sredstva za zaposlene |
| --- | --- |

D.1

Sredstva za zaposlene

o

| D.11 | Plače (za podrobnosti glej sliko 2 spodaj) |
| --- | --- |

D.11

Plače (za podrobnosti glej sliko 2 spodaj)

o

| D.111 | Plače (razen vajencev) |
| --- | --- |

D.111

Plače (razen vajencev)

o

| D.1111 | Neposredna plačila, dodatki in nadomestila |
| --- | --- |

D.1111

Neposredna plačila, dodatki in nadomestila

o

| D.11111 | Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se izplačujejo ob vsaki plači |
| --- | --- |

D.11111

Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se izplačujejo ob vsaki plači

o

| D.11112 | Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se ne izplačujejo ob vsaki plači (2) |
| --- | --- |

D.11112

Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se ne izplačujejo ob vsaki plači (2)

o

| D.1112 | Plačila v varčevalne sheme zaposlenih |
| --- | --- |

D.1112

Plačila v varčevalne sheme zaposlenih

o

| D.1113 | Plačila za neopravljene dneve |
| --- | --- |

D.1113

Plačila za neopravljene dneve

o

| D.1114 | Plače v naravi |
| --- | --- |

D.1114

Plače v naravi

o

| D.11141 | Izdelki podjetja (neobvezno) |
| --- | --- |

D.11141

Izdelki podjetja (neobvezno)

n

| D.11142 | Stanovanja za zaposlene (3)
  (neobvezno) |
| --- | --- |

D.11142

Stanovanja za zaposlene (3)
  (neobvezno)

n

| D.11143 | Službeni avtomobili (neobvezno) |
| --- | --- |

D.11143

Službeni avtomobili (neobvezno)

n

| D.11144 | Sheme delniških opcij in programi za nakup delnic (neobvezno) |
| --- | --- |

D.11144

Sheme delniških opcij in programi za nakup delnic (neobvezno)

n

| D.11145 | Drugo (neobvezno) |
| --- | --- |

D.11145

Drugo (neobvezno)

n

| D.112 | Plače vajencev |
| --- | --- |

D.112

Plače vajencev

o

| D.12 | Socialni prispevki delodajalcev (za podrobnosti glej sliko 3 spodaj) |
| --- | --- |

D.12

Socialni prispevki delodajalcev (za podrobnosti glej sliko 3 spodaj)

o

| D.121 | Dejanski socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence) |
| --- | --- |

D.121

Dejanski socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence)

o

| D.1211 | Zakonsko določeni prispevki za socialno varnost |
| --- | --- |

D.1211

Zakonsko določeni prispevki za socialno varnost

o

| D.1212 | S kolektivno pogodbo določeni, pogodbeni in prostovoljni prispevki za socialno varnost |
| --- | --- |

D.1212

S kolektivno pogodbo določeni, pogodbeni in prostovoljni prispevki za socialno varnost

o

| D.122 | Pripisani socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence) |
| --- | --- |

D.122

Pripisani socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence)

o

| D.1221 | Zajamčena plačila v primeru bolezni (neobvezno) |
| --- | --- |

D.1221

Zajamčena plačila v primeru bolezni (neobvezno)

n

| D.1222 | Pripisani socialni prispevki delodajalcev za pokojnine in zdravstveno varstvo (neobvezno) |
| --- | --- |

D.1222

Pripisani socialni prispevki delodajalcev za pokojnine in zdravstveno varstvo (neobvezno)

n

| D.1223 | Plačila za zaposlene, ki odhajajo iz podjetja (neobvezno) |
| --- | --- |

D.1223

Plačila za zaposlene, ki odhajajo iz podjetja (neobvezno)

n

| D.1224 | Drugi pripisani socialni prispevki delodajalca (neobvezno) |
| --- | --- |

D.1224

Drugi pripisani socialni prispevki delodajalca (neobvezno)

n

| D.123 | Socialni prispevki delodajalcev za vajence |
| --- | --- |

D.123

Socialni prispevki delodajalcev za vajence

o

| D.2 | Stroški poklicnega izobraževanja in usposabljanja |
| --- | --- |

D.2

Stroški poklicnega izobraževanja in usposabljanja

o

| D.3 | Drugi izdatki, ki jih plača delodajalec |
| --- | --- |

D.3

Drugi izdatki, ki jih plača delodajalec

o

| D.4 | Davki |
| --- | --- |

D.4

Davki

o

| D.5 | Subvencije, ki jih prejme delodajalec |
| --- | --- |

D.5

Subvencije, ki jih prejme delodajalec

o

Podatki o enotah

| E.1 | Lokalne enote, populacija |
| --- | --- |

E.1

Lokalne enote, populacija

o

| E.2 | Lokalne enote, vzorec |
| --- | --- |

E.2

Lokalne enote, vzorec

o

Neobvezno lahko države članice izkazujejo natančnejše podatke za naslednje spremenljivke (pošiljanje Eurostatu samo na podlagi zahteve):

| A.11 | Zaposleni za polni delovni čas |
| --- | --- |
| A.12 | Zaposleni za skrajšani delovni čas |
| D.11112 | Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se ne plačujejo ob vsaki plači |
| D.1113 | Plačila za neopravljene dneve |
| D.1211 | Zakonsko določeni prispevki za socialno varnost |
| D.1212 | S kolektivno pogodbo določeni, pogodbeni in prostovoljni prispevki za socialno varnost |
| D.1223 | Plačila za zaposlene, ki odhajajo iz podjetja |

A.11

Zaposleni za polni delovni čas

A.12

Zaposleni za skrajšani delovni čas

D.11112

Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se ne plačujejo ob vsaki plači

D.1113

Plačila za neopravljene dneve

D.1211

Zakonsko določeni prispevki za socialno varnost

D.1212

S kolektivno pogodbo določeni, pogodbeni in prostovoljni prispevki za socialno varnost

D.1223

Plačila za zaposlene, ki odhajajo iz podjetja

Slika 1

Stroški dela in njihove glavne sestavine

Image

Slika 2

Razčlenitev dela „Plače“ (D.11)

Image

Slika 3

Razčlenitev dela „Socialni prispevki delodajalcev“ (D.12)

Image

---

(1)  Razpredelnice C so ustrezne samo za države z regijami NUTS 1.

(2)  Razen plačil v varčevalne sheme zaposlenih.

(3)  Razen nadomestil za selitev.

---

PRILOGA II

OPREDELITVE SPREMENLJIVK

A.   ŠTEVILO ZAPOSLENIH

Zaposleni so vse osebe, ne glede na narodnost ali dolžino delovne dobe v državi, ki imajo sklenjeno neposredno pogodbo o zaposlitvi (formalno ali neformalno) s podjetjem ali lokalno enoto in prejemajo plačilo, ne glede na vrsto opravljenega dela, število opravljenih delovnih ur (delo za polni ali skrajšani delovni čas) in trajanje pogodbe (za določen ali nedoločen čas). Plačilo zaposlenih je lahko v obliki plače, vključno z dodatki, plačili za delo na akord in izmensko delo, nadomestili, honorarji, napitninami, premijami, provizijami in plačili v naravi.

Ta opredelitev zaposlenih zajema fizične in umske delavce, vodstveno osebje v zasebnem in javnem sektorju gospodarskih dejavnosti, uvrščenih v oddelke C–K in M–O NACE Rev. 1.1 v podjetjih z najmanj 10 zaposlenimi (1).

Naslednji seznam ponazarja zajete kategorije zaposlenih:

| — | trgovski zastopniki, pod pogojem, da so na plačilni listi in poleg provizij prejemajo tudi druge oblike plačila, |
| --- | --- |

—

trgovski zastopniki, pod pogojem, da so na plačilni listi in poleg provizij prejemajo tudi druge oblike plačila,

| — | lastniki, ki delajo za plačilo, |
| --- | --- |

—

lastniki, ki delajo za plačilo,

| — | vajenci, |
| --- | --- |

—

vajenci,

| — | študentje in pripravniki (uradniki pripravniki, medicinske sestre praktikantke, raziskovalci ali učitelji asistenti, zdravniki stažisti itd.), ki v okviru formalnega dogovora prispevajo k proizvodnemu procesu enote in zato prejemajo plačilo, |
| --- | --- |

—

študentje in pripravniki (uradniki pripravniki, medicinske sestre praktikantke, raziskovalci ali učitelji asistenti, zdravniki stažisti itd.), ki v okviru formalnega dogovora prispevajo k proizvodnemu procesu enote in zato prejemajo plačilo,

| — | začasni delavci (npr. tajniško osebje), ki jih agencije za zaposlovanje zaposlijo in plačujejo za delo drugje, pogosto za določen čas (2); sezonski in priložnostni delavci, če imajo formalno ali neformalno pogodbo s podjetjem ali lokalno enoto in vnaprej določen delovni čas, |
| --- | --- |

—

začasni delavci (npr. tajniško osebje), ki jih agencije za zaposlovanje zaposlijo in plačujejo za delo drugje, pogosto za določen čas (2); sezonski in priložnostni delavci, če imajo formalno ali neformalno pogodbo s podjetjem ali lokalno enoto in vnaprej določen delovni čas,

| — | zaposleni, katerih stroški dela so nastali v referenčnem letu, vendar začasno niso delali zaradi bolezni ali poškodbe, dopusta ali počitnic, stavke ali izprtja, dopusta zaradi izobraževanja ali usposabljanja, porodniškega ali starševskega dopusta, zmanjšane gospodarske dejavnosti, prekinitve dela zaradi slabega vremena, mehanskih okvar, pomanjkanja materiala, goriva ali elektrike, ali kake druge dovoljene ali nedovoljene začasne odsotnosti, |
| --- | --- |

—

zaposleni, katerih stroški dela so nastali v referenčnem letu, vendar začasno niso delali zaradi bolezni ali poškodbe, dopusta ali počitnic, stavke ali izprtja, dopusta zaradi izobraževanja ali usposabljanja, porodniškega ali starševskega dopusta, zmanjšane gospodarske dejavnosti, prekinitve dela zaradi slabega vremena, mehanskih okvar, pomanjkanja materiala, goriva ali elektrike, ali kake druge dovoljene ali nedovoljene začasne odsotnosti,

| — | zaposleni, ki delajo v tujini, če jih še naprej plačuje statistična enota, |
| --- | --- |

—

zaposleni, ki delajo v tujini, če jih še naprej plačuje statistična enota,

| — | zunanji sodelavci (3), vključno s tistimi, ki delajo na domu in na daljavo, če obstaja izrecna pogodba, da so taki delavci plačani na podlagi opravljenega dela: to je količina dela, ki se prispeva kot vložek v del proizvodnega procesa. |
| --- | --- |

—

zunanji sodelavci (3), vključno s tistimi, ki delajo na domu in na daljavo, če obstaja izrecna pogodba, da so taki delavci plačani na podlagi opravljenega dela: to je količina dela, ki se prispeva kot vložek v del proizvodnega procesa.

Izvzete so naslednje kategorije:

| — | trgovski zastopniki in druge osebe, ki so v celoti plačane s honorarji ali provizijami, niso na plačilnem seznamu ali so samozaposleni, |
| --- | --- |

—

trgovski zastopniki in druge osebe, ki so v celoti plačane s honorarji ali provizijami, niso na plačilnem seznamu ali so samozaposleni,

| — | lastniki, direktorji ali vodilni delavci, ki so v celoti plačani v obliki udeležbe pri dobičku, |
| --- | --- |

—

lastniki, direktorji ali vodilni delavci, ki so v celoti plačani v obliki udeležbe pri dobičku,

| — | družinski delavci, ki ne spadajo med zaposlene (kakor opredeljeno zgoraj) v podjetju ali lokalni enoti, |
| --- | --- |

—

družinski delavci, ki ne spadajo med zaposlene (kakor opredeljeno zgoraj) v podjetju ali lokalni enoti,

| — | samostojni delavci, |
| --- | --- |

—

samostojni delavci,

| — | neplačani prostovoljni delavci (ki npr. delajo za neprofitne ustanove, kot so dobrodelne organizacije). |
| --- | --- |

—

neplačani prostovoljni delavci (ki npr. delajo za neprofitne ustanove, kot so dobrodelne organizacije).

Napotilo na ESA 95: 11.12 do 11.14

A.1   Skupaj število zaposlenih

Ta spremenljivka zajema zaposlene za polni delovni čas (A.11), zaposlene za skrajšani delovni čas (A.12) in vajence (A.13).

Napotilo SBS: šifra 16130 (število zaposlenih)

A.11   Zaposleni za polni delovni čas (razen vajencev)

Sem spadajo zaposleni (razen vajencev), katerih redni delovni čas je enak delovnemu času po kolektivni pogodbi ali običajnemu delovnemu času v podjetju ali lokalni enoti, četudi imajo sklenjeno pogodbo za manj kot eno leto. Zahtevano število zaposlenih je povprečno mesečno število oseb, ki so v referenčnem letu v enoti poročanja zaposlene za polni delovni čas.

A.12   Zaposleni za skrajšani delovni čas (razen vajencev)

Sem spadajo zaposleni (razen vajencev), katerih redni delovni čas je dnevno, tedensko ali mesečno krajši od delovnega časa po kolektivni pogodbi ali od običajnih delovnih ur v podjetju ali lokalni enoti (pol dneva, tri četrtine, štiri petine delovnega časa itd.). Zahtevano število zaposlenih je povprečno mesečno število oseb, ki so v referenčnem letu v enoti poročanja zaposlene za skrajšani delovni čas.

A.121   Zaposleni za skrajšani delovni čas, preračunani na polni delovni čas

Ta preračun mora izvesti bodisi neposredno podjetje ali lokalna enota, ki daje podatke, bodisi agencija, ki zbira podatke/nacionalni statistični urad na podlagi rednega delovnega časa zaposlenih za polni delovni čas v tem podjetju/lokalni enoti, po metodi, ki se jim zdi najustreznejša. Zahtevano število zaposlenih je povprečno mesečno število oseb, ki so v referenčnem letu v enoti poročanja zaposlene za skrajšani delovni čas (preračunano na polni delovni čas).

Napotilo na ESA 95: 11.32 do 11.34

A.13   Vajenci

Sem spadajo vsi zaposleni za polni ali skrajšani delovni čas, ki še ne sodelujejo polno v proizvodnem procesu in delajo na podlagi vajenske pogodbe ali so v položaju, v katerem ima poklicno izobraževanje prednost pred storilnostjo. Zahtevano število vajencev je povprečno mesečno število zaposlenih v enoti poročanja v referenčnem letu.

A.131   Vajenci s skrajšanim delovnim časom, preračunani na polni delovni čas

Ta preračun mora izvesti bodisi neposredno podjetje ali lokalna enota, ki daje podatke, bodisi agencija, ki zbira podatke/nacionalni statistični urad po metodi, ki se jim zdi najustreznejša. Ure za izobraževanje in usposabljanje v podjetju/lokalni enoti ali izobraževalnih ustanovah morajo biti izvzete. Zahtevano število vajencev je povprečno mesečno število vajencev, ki so v referenčnem letu v enoti poročanja zaposleni za skrajšani delovni čas (preračuni na polni delovni čas) (4).

Napotilo na ESA 95: 11.32 do 11.34; SBS: šifra 16140 (A.11 + A.121 + A.131 ustreza spremenljivki SBS „število zaposlenih v enotah polnega delovnega časa“)

B.   DEJANSKO OPRAVLJENE URE

Statistika zajema skupno število opravljenih delovnih ur vseh zaposlenih v letu. Skupno število dejansko opravljenih ur se izkazuje ločeno za zaposlene za polni delovni čas (B.11), za skrajšani delovni čas (B.12) in za vajence (B.13).

Dejansko opravljene ure so opredeljene kot vsota vseh obdobij opravljanja neposredne ali pomožne dejavnosti za proizvodnjo blaga in storitev.

Dejansko opravljene ure vključujejo:

| — | opravljene ure v rednem delovnem času, |
| --- | --- |

—

opravljene ure v rednem delovnem času,

| — | plačane nadure, tj. opravljene ure poleg rednega delovnega časa, ne glede na uporabljeno urno plačilno postavko (npr. ena opravljena ura po dvakratni normalni plačilni postavki se mora vpisati kot ena ura), |
| --- | --- |

—

plačane nadure, tj. opravljene ure poleg rednega delovnega časa, ne glede na uporabljeno urno plačilno postavko (npr. ena opravljena ura po dvakratni normalni plačilni postavki se mora vpisati kot ena ura),

| — | neplačane nadure (5), |
| --- | --- |

—

neplačane nadure (5),

| — | čas, porabljen za naloge kot: priprava dela in delovišča; priprava, vzdrževanje, popravila ter čiščenje orodja in strojev; izdelava potrdil in računov; vpisovanje v delovne kartice in izdelava poročil itd., |
| --- | --- |

—

čas, porabljen za naloge kot: priprava dela in delovišča; priprava, vzdrževanje, popravila ter čiščenje orodja in strojev; izdelava potrdil in računov; vpisovanje v delovne kartice in izdelava poročil itd.,

| — | čas na delovnem mestu, ko zaposleni ne dela, na primer zaradi zaustavitve strojev, nesreče ali občasnega pomanjkanja dela, vendar se ga plačuje v skladu s pogodbo o zaposlitvi. |
| --- | --- |

—

čas na delovnem mestu, ko zaposleni ne dela, na primer zaradi zaustavitve strojev, nesreče ali občasnega pomanjkanja dela, vendar se ga plačuje v skladu s pogodbo o zaposlitvi.

| — | kratke odmore na delovnem mestu, vključno z odmori za čaj ali kavo. |
| --- | --- |

—

kratke odmore na delovnem mestu, vključno z odmori za čaj ali kavo.

| — | ure za izobraževanje in usposabljanje v podjetju/lokalni enoti ali izobraževalnih ustanovah (ta postavka je izvzeta za vajence). |
| --- | --- |

—

ure za izobraževanje in usposabljanje v podjetju/lokalni enoti ali izobraževalnih ustanovah (ta postavka je izvzeta za vajence).

Vendar dejansko opravljene ure ne vključujejo:

| — | plačanih, vendar neopravljenih ur, na primer v času plačanega dopusta/počitnic, državnih praznikov, odsotnosti zaradi bolezni, porodniškega dopusta itd., |
| --- | --- |

—

plačanih, vendar neopravljenih ur, na primer v času plačanega dopusta/počitnic, državnih praznikov, odsotnosti zaradi bolezni, porodniškega dopusta itd.,

| — | neopravljenih in neplačanih ur, na primer med boleznijo in porodniškim dopustom itd., |
| --- | --- |

—

neopravljenih in neplačanih ur, na primer med boleznijo in porodniškim dopustom itd.,

| — | neopravljenih ur (plačanih ali ne) med izrednim dopustom zaradi zdravniškega pregleda, poroke, pogreba, selitve, po nesreči itd., |
| --- | --- |

—

neopravljenih ur (plačanih ali ne) med izrednim dopustom zaradi zdravniškega pregleda, poroke, pogreba, selitve, po nesreči itd.,

| — | glavnih odmorov za obed (tj. obdobij, ki niso kratki odmori). |
| --- | --- |

—

glavnih odmorov za obed (tj. obdobij, ki niso kratki odmori).

| — | neopravljenih ur (plačanih ali ne) med skrajšanim delovnikom, delovnimi spori, izprtji itd., |
| --- | --- |

—

neopravljenih ur (plačanih ali ne) med skrajšanim delovnikom, delovnimi spori, izprtji itd.,

| — | časa, ki ga zaposleni porabi na poti med domom in delovnim mestom. |
| --- | --- |

—

časa, ki ga zaposleni porabi na poti med domom in delovnim mestom.

| — | ure, ki jih vajenci porabijo za izobraževanje in usposabljanje v podjetju/lokalni enoti ali izobraževalnih ustanovah. |
| --- | --- |

—

ure, ki jih vajenci porabijo za izobraževanje in usposabljanje v podjetju/lokalni enoti ali izobraževalnih ustanovah.

Napotilo na ESA 95: 11.26 do 11.29; SBS: šifra 16150 (število opravljenih ur zaposlenih)

C.   PLAČANE URE

Ta spremenljivka zajema skupno število plačanih ur v letu. Skupno število plačanih ur (C.1) se izkazuje ločeno za zaposlene za polni delovni čas (C.11), skrajšani delovni čas (C.12) in za vajence (C.13).

Letno število plačanih ur je opredeljeno kot:

| — | redne ure in nadure, plačane v letu, |
| --- | --- |

—

redne ure in nadure, plačane v letu,

| — | vse ure, za katere je bil zaposleni plačan po znižani urni postavki, tudi če je bila razlika pokrita s plačili iz sredstev za socialno varnost, |
| --- | --- |

—

vse ure, za katere je bil zaposleni plačan po znižani urni postavki, tudi če je bila razlika pokrita s plačili iz sredstev za socialno varnost,

| — | neopravljene ure v referenčnem obdobju, ki so bile vseeno plačane (letni dopust/počitnice, odsotnost zaradi bolezni, državni prazniki in druge plačane ure, vključno z odsotnostjo zaradi zdravniškega pregleda, rojstva, poroke, pogreba, selitve itd.). |
| --- | --- |

—

neopravljene ure v referenčnem obdobju, ki so bile vseeno plačane (letni dopust/počitnice, odsotnost zaradi bolezni, državni prazniki in druge plačane ure, vključno z odsotnostjo zaradi zdravniškega pregleda, rojstva, poroke, pogreba, selitve itd.).

Izračun letnih dejansko opravljenih ur in letnih plačanih ur

Ta izračun morajo izvesti bodisi neposredno podjetja ali lokalne enote, ki dajejo podatke, bodisi agencije, ki zbirajo podatke/nacionalni statistični uradi po metodi, ki se jim zdi najustreznejša. Naslednji model ponazarja, kako se lahko z uporabo razpoložljivih podatkov ocenijo dejansko opravljene ure in plačane ure.

Število letnih dejansko opravljenih ur zaposlenih za polni delovni čas (B.11)

S predpostavko da so na voljo podatki za spodaj navedene spremenljivke:

| (A.11) | Povprečno mesečno število zaposlenih za polni delovni čas. |
| --- | --- |
| (a) | Povprečno letno število rednih, s pogodbo določenih delovnih ur zaposlenega za polni delovni čas, brez nadur in odmorov za kosilo. |
| (b) | Povprečno letno število nadur (plačanih in neplačanih) zaposlenega za polni delovni čas. |
| (c) | Povprečno dnevno število s pogodbo določenih in opravljenih nadur zaposlenega za polni delovni čas, brez odmorov za kosilo. |
| (d) | Povprečno letno število dni dopusta/počitnic na zaposlenega za polni delovni čas, ki jih odobri delodajalec. |
| (e) | Povprečno letno število dni državnih praznikov na zaposlenega za polni delovni čas. |
| (f) | Povprečno letno število dni bolniškega in porodniškega dopusta na zaposlenega za polni delovni čas. |
| (g) | Povprečno letno število dni skrajšanega delovnika in delovnih sporov na zaposlenega za polni delovni čas. |
| (h) | Povprečno letno število drugih dejansko neopravljenih dni na zaposlenega za polni delovni čas (npr. izredni dopust zaradi zdravniškega pregleda, rojstva, poroke, pogreba, selitve, po nesreči itd.). |

(A.11)

Povprečno mesečno število zaposlenih za polni delovni čas.

(a)

Povprečno letno število rednih, s pogodbo določenih delovnih ur zaposlenega za polni delovni čas, brez nadur in odmorov za kosilo.

(b)

Povprečno letno število nadur (plačanih in neplačanih) zaposlenega za polni delovni čas.

(c)

Povprečno dnevno število s pogodbo določenih in opravljenih nadur zaposlenega za polni delovni čas, brez odmorov za kosilo.

(d)

Povprečno letno število dni dopusta/počitnic na zaposlenega za polni delovni čas, ki jih odobri delodajalec.

(e)

Povprečno letno število dni državnih praznikov na zaposlenega za polni delovni čas.

(f)

Povprečno letno število dni bolniškega in porodniškega dopusta na zaposlenega za polni delovni čas.

(g)

Povprečno letno število dni skrajšanega delovnika in delovnih sporov na zaposlenega za polni delovni čas.

(h)

Povprečno letno število drugih dejansko neopravljenih dni na zaposlenega za polni delovni čas (npr. izredni dopust zaradi zdravniškega pregleda, rojstva, poroke, pogreba, selitve, po nesreči itd.).

Skupno letno število opravljenih ur zaposlenih za polni delovni čas (pred popravki za dneve brez dejansko opravljenega dela) znaša (A.11) × (a + b). Če odštejemo skupno letno število dejansko neopravljenih ur, ki je določeno z (A.11) × c × (d + e + f + g + h), dobimo (B.11), skupno letno število dejansko opravljenih ur zaposlenih za polni delovni čas:

(B.11) = (A.11) × [(a+b) – c (d + e + f + g + h)].

Letno število dejansko opravljenih ur zaposlenih za skrajšani delovni čas (B.12) in vajencev (B.13)

Za izračun opravljenih ur zaposlenih za skrajšani delovni čas in vajencev se lahko uporabijo podobni modeli.

Letno število plačanih ur zaposlenih za polni delovni čas (C.11)

Kadar so na voljo podatki za spodaj navedene spremenljivke:

| (A.11) | Povprečno mesečno število zaposlenih za polni delovni čas |
| --- | --- |
| (a1) | Povprečno letno število plačanih s pogodbo določenih ur zaposlenega za polni delovni čas brez nadur in odmorov za kosilo. |
| (b1) | Povprečno letno število nadur zaposlenega za polni delovni čas. |

(A.11)

Povprečno mesečno število zaposlenih za polni delovni čas

(a1)

Povprečno letno število plačanih s pogodbo določenih ur zaposlenega za polni delovni čas brez nadur in odmorov za kosilo.

(b1)

Povprečno letno število nadur zaposlenega za polni delovni čas.

skupno letno število plačanih ur zaposlenim za polni delovni čas je izraženo z enačbo

(C.11) = (A.11) × (a1 + b1).

Letno število plačanih ur zaposlenih za skrajšani delovni čas (C.12) in vajencem (C.13)

Podobni modeli se lahko uporabijo za izračun plačanih ur zaposlenim za skrajšani delovni čas in vajencem.

D.   STROŠKI DELA

Stroški dela pomenijo prikaz celotnih stroškov, ki jih nosijo delodajalci za zaposlovanje osebja, kar je koncept, sprejet v okviru Skupnosti in skladen z mednarodno opredelitvijo Mednarodne konference statistikov dela (Ženeva, 1966). Stroški dela vključujejo sredstva za zaposlene (D.1) s plačami v gotovini in v naravi, prispevke delodajalcev za socialno varnost, stroške poklicnega izobraževanja in usposabljanja (D.2), druge odhodke (D.3), davke, ki se nanašajo na zaposlitev in se štejejo kot stroški dela (D.4), od česar se odštejejo vse prejete subvencije (D.5). Stroške za osebe, ki jih zaposlujejo agencije za začasno zaposlovanje, je treba vključiti v dejavnost agencije, ki jih zaposluje (NACE Rev.1.1, 74.50), in ne v dejavnost podjetja, za katerega dejansko delajo.

Razčlenitev skupnih stroškov dela po sestavnih delih je prikazana v slikah 1 in 3 Priloge I.

D.1   Sredstva za zaposlene

Sredstva za zaposlene so opredeljena kot vsa plačila v gotovini ali v naravi, ki jih plača delodajalec zaposlenemu za delo, ki ga je slednji opravil v referenčnem obdobju. Razčlenjena so na:

| — | plače (D.11), ki jih sestavljajo predvsem plače (razen za vajence) (D.111) in plače vajencev (D.112). |
| --- | --- |

—

plače (D.11), ki jih sestavljajo predvsem plače (razen za vajence) (D.111) in plače vajencev (D.112).

| — | socialne prispevke delodajalcev (D.12), ki jih sestavljajo v glavnem dejanski socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence) (D.121), pripisani socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence) (D.122) in socialni prispevki delodajalcev za vajence (D.123). |
| --- | --- |

—

socialne prispevke delodajalcev (D.12), ki jih sestavljajo v glavnem dejanski socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence) (D.121), pripisani socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence) (D.122) in socialni prispevki delodajalcev za vajence (D.123).

Napotila na ESA 95: 4.02 (šifra D.1), SBS: šifra 13310 (stroški osebja)

D.11   Plače

Plače, vključno z dodatki, plačilom za delo na akord in izmensko delo, nadomestili, honorarji, napitninami, premijami, provizijami in plačilom v naravi. Izkazujejo se v obdobju, v katerem je bilo delo opravljeno. Priložnostni dodatki ali druga izredna plačila (13. plača, izplačila za nazaj itd.) pa se zabeležijo na dan, ko zapadejo v plačilo.

Popolna razčlenitev plač po sestavnih delih je prikazana v sliki 2 Priloge I.

Napotila na ESA 95 : 4.03 do 4.07 in 4.12(a) (šifra D.11); SBS: šifra 13320 (plače)

D.111   Plače (razen vajencev)

D.1111   Neposredna plačila, dodatki in nadomestila

Neposredna plačila, dodatki in nadomestila vključujejo zneske vseh prispevkov za socialno varnost, dohodnine itd., ki jih plača zaposleni, čeprav jih dejansko zadrži delodajalec in jih v imenu zaposlenega plača neposredno v sheme socialnega zavarovanja, davčnim organom itd.

Dodatek je oblika nagrade ali priznanja, ki ga dodeli delodajalec. Kadar se zaposlenemu izplača dodatek, se ne pričakuje ali predvideva, da se bo z njim pokril kakršen koli poseben izdatek. Znesek in čas plačila dodatka lahko določi delodajalec, lahko pa sta določena v sporazumih o delovnem mestu.

Nadomestilo je pravica, ki jo delodajalec dodeli zaposlenemu, namenjena pa je pokritju posebnih izdatkov, ki niso povezani z delom, ki jih povzroči zaposleni. Pogosto je določeno v sporazumih o delovnem mestu in se običajno plača v času upravičenosti, ko je zaposleni upravičen do njega.

D.11111   Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se izplačujejo ob vsaki plači

Sem spadajo plačila v obliki rednih denarnih izplačil, ki se plačujejo redno ob vsaki plači v letu. Večine zaposlenih se plača izplačuje na teden ali mesec. Zato tu ne smejo biti zajeta izplačila, ki jih zaposleni prejema manj pogosto (mesečno v primeru rednih tedenskih izplačil, kvartalno, dvoletno, letno) ali enkratna izplačila. Izvzeti je treba vplačila v varčevalne sheme zaposlenih in jih vpisati pod D.1112.

Spremenljivka se posebno nanaša na:

| — | osnovne plače, |
| --- | --- |

—

osnovne plače,

| — | neposredna plačila, izračunana na podlagi delovnih ur, učinka ali dela na akord in plačana zaposlenim za opravljene delovne ure, |
| --- | --- |

—

neposredna plačila, izračunana na podlagi delovnih ur, učinka ali dela na akord in plačana zaposlenim za opravljene delovne ure,

| — | plačila in dodatna izplačila za nadure, nočno delo, nedeljsko delo in delo ob državnih praznikih ter izmensko delo, |
| --- | --- |

—

plačila in dodatna izplačila za nadure, nočno delo, nedeljsko delo in delo ob državnih praznikih ter izmensko delo,

| — | dodatke in nadomestila, ki se plačujejo redno ob vsaki plači, kot so:






  — | dodatki za hrupno delovno okolje, nevarnost, težko delo, izmensko ali neprekinjeno delo, nočno delo ter nedeljsko delo in delo ob državnih praznikih, |
| --- | --- | --- |

—

dodatke in nadomestila, ki se plačujejo redno ob vsaki plači, kot so:

—

dodatki za hrupno delovno okolje, nevarnost, težko delo, izmensko ali neprekinjeno delo, nočno delo ter nedeljsko delo in delo ob državnih praznikih,

| — | dodatki za individualno uspešnost, dodatki za učinek, proizvodnjo, storilnost, odgovornost, prizadevnost, točnost; dodatki za službeno dobo; kvalifikacije in posebno znanje. |
| --- | --- |

—

dodatki za individualno uspešnost, dodatki za učinek, proizvodnjo, storilnost, odgovornost, prizadevnost, točnost; dodatki za službeno dobo; kvalifikacije in posebno znanje.

Nadaljnji primeri plačil, ki jih je treba vključiti, so navedeni v Dodatku k Prilogi II.

Spremenljivka D.11111 se nanaša na bruto zneske pred odbitkom davkov in prispevkov za socialno varnost, ki jih plačujejo zaposleni.

D.11112   Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se ne izplačujejo ob vsaki plači

Vsa plačila zaposlenim, ki se ne izplačujejo redno ob vsaki plači (tedenski ali mesečni). Vključujejo dodatke in nadomestila, ki se izplačujejo v določenih obdobjih (npr. mesečno v primeru rednih tedenskih izplačil, ali kvartalno, dvoletno ali letno) in dodatke, vezane na individualno ali kolektivno uspešnost. Zajeta so izredna izplačila zaposlenim, ki odhajajo iz podjetja, če taka izplačila niso vezana na kolektivno pogodbo. Če ni na voljo podatkov o možni povezavi s kolektivno pogodbo ali če je znano, da taka povezava obstaja, se izredna plačila ob odhodu zaposlenega ne zajamejo tukaj, ampak pod točko D.1223. Sem prav tako ne spadajo vplačila v varčevalne sheme zaposlenih, ki so zajeta v D.1112.

Primeri plačil, ki spadajo pod D.11112, so navedeni v Dodatku k Prilogi II.

Spremenljivka D.11112 se prav tako nanaša na bruto zneske pred odbitkom davkov in prispevkov za socialno varnost, ki jih plačujejo zaposleni.

D.1112   Plačila v varčevalne sheme zaposlenih

Sem spadajo zneski, vplačani v varčevalne sheme zaposlenih (kot so varčevalne sheme podjetij).

Napotilo na ESA 95: 4.03(i)

D.1113   Plačila za neopravljene dneve

Plačila, izplačana za dopust, odobren po zakonu, pogodbi ali prostovoljno, in državne praznike ali druge plačane dneve, ko zaposleni ne dela. V Dodatku k Prilogi II so navedeni primeri.

D.1114   Plače v naravi

Ta spremenljivka se nanaša na oceno vrednosti vsega blaga in storitev, ki jih podjetje ali lokalna enota da na razpolago zaposlenim. Vključuje izdelke podjetja, stanovanja za zaposlene, službene avtomobile, delniške opcije in programe za nakup delnic. Če so na voljo podatki o dohodnini na plače v naravi, se lahko uporabijo kot približek.

Dodatek k Prilogi II vsebuje primere plač v naravi.

Napotilo na ESA 95: 4.04, 4.05, 4.06 (šifra D.11)

D.11141   Izdelki podjetja

Osebju se izdajo za zasebno uporabo brezplačno ali prodajo po ceni, ki je nižja od njihovih stroškov za podjetje. Na primer hrana in pijača (razen izdatkov za menze in bonov za prehrano), premog, plin, elektrika, gorivo, ogrevanje, obutev in oblačila (razen delovnih oblek), mikroračunalniki itd.

Vpiše se neto cena za podjetje, to je strošek brezplačno dobavljenih izdelkov ali razlika med stroškom in ceno, po kateri se izdelke proda osebju. Vpisati je treba tudi neizkoriščena nadomestna plačila ali prejemke v naravi.

D.11142   Stanovanja za zaposlene

To se nanaša se na izdatke podjetja za pomoč zaposlenim pri nastanitvi, vključno z: izdatki za stanovanja, ki so v lasti podjetja (izdatki za vzdrževanje in upravljanje stanovanj ter davek in zavarovanje v zvezi s takimi stanovanji), posojili zaposlenim po znižanih obrestih merah za gradnjo ali nakup stanovanj (razlika med plačilom obresti po tržnih obrestnih merah in odobreno obrestno mero), dodatki in subvencijami, dodeljenimi zaposlenim v zvezi z njihovimi stanovanji in nastanitvijo, vendar brez dodatkov za preselitev.

D.11143   Službeni avtomobili

Službeni avtomobili ali strošek, ki ga ima podjetje s službenimi avtomobili, ki so zaposlenim na voljo za zasebno uporabo. Vključuje neto tekoče obratovalne stroške, ki jih prevzame podjetje (strošek lizinga in plačila obresti na leto – amortizacija, zavarovanje, vzdrževanje ter popravila in parkiranje). Ne vključuje naložb v osnovna sredstva, povezanih z nakupom vozil, ali kakršnega koli dohodka, ki izhaja iz njihove preprodaje.

Ocene se izračuna na podlagi informacij, ki so na voljo v podjetjih, kot so evidence o takšnem voznem parku, ocena povprečnega stroška na vozilo in ocena deleža, ki ga je mogoče pripisati zasebni uporabi vozila s strani zaposlenega.

D.11144   Sheme delniških opcij in programi za nakup delnic

Ta neobvezna spremenljivka se nanaša na vse oblike plačil v naravi, ki so povezana s plačili na podlagi deleža podjetja. V to kategorijo spadajo delniške opcije, sheme za nakup delnic in drugi lastniški instrumenti, ki se v prihodnosti lahko spremenijo. Značilnost takih instrumentov je, da se poravnavajo iz lastniškega kapitala, tj. pomenijo prenos lastniških instrumentov s podjetja/lokalne enote na zaposlenega. Oblike plačil, ki jih zajema D11144, so enake tistim iz postavke „Plačilne transakcije z delnicami kapitala, ki se poravnavajo iz lastniškega kapitala“ Mednarodnih standardov računovodskega poročanja 2 „Izplačila na podlagi deleža podjetja“.

Za programe za nakup delnic je značilno, da se delnice prenesejo z zaposlujočega podjetja na zaposlene. Do tega prenosa pride v sedanjosti (dan podelitve) na podlagi cene, ki je nižja od današnje tržne cene („izvršna cena“). Stroški za podjetje so rezultat števila delnic in razlike med tržno ceno in „izvršno ceno“.

Za sheme delniških opcij je značilno, da se prenese pravica do nakupa delnic zaposlujočega podjetja, vendar šele po točno določenem dnevu v prihodnosti (datum prenosa pravic) po ugodni „izvršni ceni“, ki je že določena v sedanjosti (datum podelitve). Zaposleni bodo izkoristili te pravice samo v primeru, da tržna cena delnice na datum prenosa pravic ali kasneje preseže „izvršno ceno“. Stroški za podjetje so tudi v tem primeru enaki rezultatu števila delnic ter razlike med tržno ceno in „izvršno ceno“. V statistiki stroškov dela in računovodskih izkazih se stroški razporedijo po obdobju med datumom podelitve pravic in datumom prenosa pravic. Te vrednosti so v obdobju do prenosa pravic negotove, zato jih je treba oceniti.

Spremenljivka D.11144 bi se za referenčno leto v idealnem primeru lahko ocenila na podlagi smernic Mednarodnih standardov računovodskega poročanja 2, „Izplačila na podlagi deleža podjetja“. Če taka ocena ni na voljo, se lahko vzamejo vrednosti v skladu z računovodskimi standardi ali davčno zakonodajo države članice, pod pogojem da zajemajo lastniške instrumente spremenljivke D.11144 in se nanašajo na referenčno obdobje statističnega raziskovanja stroškov dela.

Plačila za vzpostavitev posebnega sklada za nakup delnic podjetja za zaposlene, čeprav nimajo neposrednega dostopa do takega premoženja, je treba zmanjšati za znesek vseh davčnih olajšav, ki bi se jih lahko uveljavilo. Denarna izplačila na podlagi deleža podjetja, kot so pravice do denarnega izplačila na podlagi zvišanja vrednosti delnic, niso zajeta v spremenljivki D.11144, ampak spadajo pod D.11112.

D.11145   Drugo

Ta točka zajema neposredne ugodnosti, ki se zaračunajo delodajalcu:

| — | menze in boni za prehrano, |
| --- | --- |

—

menze in boni za prehrano,

| — | zmogljivosti in storitve s področja kulture, športa in prostega časa, |
| --- | --- |

—

zmogljivosti in storitve s področja kulture, športa in prostega časa,

| — | otroški vrtci in dnevno varstvo, |
| --- | --- |

—

otroški vrtci in dnevno varstvo,

| — | trgovine za zaposlene, |
| --- | --- |

—

trgovine za zaposlene,

| — | prevozni stroški za pot med domom in običajnim delovnim mestom, |
| --- | --- |

—

prevozni stroški za pot med domom in običajnim delovnim mestom,

| — | plačila v sindikalne sklade in stroški delovnih odborov. |
| --- | --- |

—

plačila v sindikalne sklade in stroški delovnih odborov.

Vsi taki odhodki vključujejo majhna popravila in redno vzdrževanje objektov in naprav, namenjenih storitvam s področja sociale, kulture ali prostega časa, kakor so navedene zgoraj. Plače, ki jih podjetje izplača neposredno osebju, ki opravlja te storitve in zmogljivosti, se ne vpišejo pod naslov spremenljivke D.11145.

D.112   Plače vajencev

Glej D.11.

D.12   Socialni prispevki delodajalcev

Ta spremenljivka se nanaša na znesek, enak vrednosti socialnih prispevkov, ki jih prevzamejo delodajalci, da bi svojim zaposlenim zagotovili pravico do socialnih prejemkov. Socialni prispevki delodajalcev so lahko dejanski ali pripisani.

Popolna razčlenitev socialnih prispevkov delodajalca po delih je navedena v sliki 3 Priloge I.

Napotila na ESA 95: 4.08 (šifra D.12); SBS: šifra 13330 (stroški za socialno varnost)

D.121   Dejanski socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence)

Sestavljeni so iz plačil, ki jih zavarovateljem (skladom socialne varnosti in zasebno financiranim shemam, kot so poklicni sistemi socialne varnosti) nakažejo delodajalci v korist svojih zaposlenih. Ta plačila zajemajo zakonsko določene, dogovorjene, pogodbene in prostovoljne prispevke za zavarovanje pred socialnimi tveganji ali pomanjkanji. Dejanski prispevki delodajalcev za socialno zavarovanje se izkažejo za obdobje, v katerem se delo opravi.

Primeri so navedeni v Dodatku k Prilogi II.

Napotilo na ESA 95: 4.09 (šifra D.121) in 4.12(b)

D.1211   Zakonsko določeni prispevki za socialno varnost

To so prispevki, ki jih delodajalec plačuje nosilcem socialne varnosti in so obvezni po zakonu. Vnesti je treba neto zneske takih prispevkov, brez subvencij. Vključujejo:

| — | prispevke v sisteme pokojninskega, zdravstvenega in invalidskega zavarovanja ter za porodniško varstvo, |
| --- | --- |

—

prispevke v sisteme pokojninskega, zdravstvenega in invalidskega zavarovanja ter za porodniško varstvo,

| — | zakonsko predpisane prispevke v zavarovalne sheme za primer brezposelnosti, |
| --- | --- |

—

zakonsko predpisane prispevke v zavarovalne sheme za primer brezposelnosti,

| — | zakonsko predpisane prispevke v zavarovalne sheme za nesreče pri delu in poklicne bolezni, |
| --- | --- |

—

zakonsko predpisane prispevke v zavarovalne sheme za nesreče pri delu in poklicne bolezni,

| — | zakonsko predpisane prispevke v sheme za družinske dodatke, |
| --- | --- |

—

zakonsko predpisane prispevke v sheme za družinske dodatke,

| — | vse druge zakonsko predpisane prispevke, ki drugje niso omenjeni. |
| --- | --- |

—

vse druge zakonsko predpisane prispevke, ki drugje niso omenjeni.

D.1212   S kolektivno pogodbo določeni, pogodbeni in prostovoljni prispevki za socialno varnost, ki jih plača delodajalec

To so vsi prispevki, ki jih plača delodajalec v sheme socialnega zavarovanja, ki dopolnjujejo zakonsko obvezne sheme. Upoštevati je treba vse možne veljavne davčne oprostitve. Vključujejo:

| — | dopolnilne pokojninske sheme, poklicne pokojninske sisteme (pokojninsko zavarovanje na podlagi življenjske zavarovalne police, samoupravni skladi, knjigovodske rezervacije, vsi drugi izdatki za financiranje dopolnilnih pokojninskih shem), |
| --- | --- |

—

dopolnilne pokojninske sheme, poklicne pokojninske sisteme (pokojninsko zavarovanje na podlagi življenjske zavarovalne police, samoupravni skladi, knjigovodske rezervacije, vsi drugi izdatki za financiranje dopolnilnih pokojninskih shem),

| — | dopolnilne sheme zdravstvenega zavarovanja, |
| --- | --- |

—

dopolnilne sheme zdravstvenega zavarovanja,

| — | dopolnilne sheme zavarovanja za primer brezposelnosti, |
| --- | --- |

—

dopolnilne sheme zavarovanja za primer brezposelnosti,

| — | vse druge neobvezne dopolnilne sheme socialnega zavarovanja, ki drugje niso omenjene. |
| --- | --- |

—

vse druge neobvezne dopolnilne sheme socialnega zavarovanja, ki drugje niso omenjene.

D.122   Pripisani socialni prispevki delodajalcev (razen za vajence)

Pripisani socialni prispevki delodajalcev so potrebni zato, da bi dobili popoln podatek o obsegu stroškov dela v času, ko se delo opravlja. Pomenijo protipostavko vidnim plačanim socialnim prejemkom, financiranim brez skladov.

Socialne prejemke, financirane brez sklada, plačujejo delodajalci neposredno zaposlenim ali nekdanjim zaposlenim in drugim upravičenim osebam, ne da bi vključevali sklad socialne varnosti, zavarovalno podjetje ali neodvisen pokojninski sklad in ne da bi za ta namen ustvarili poseben sklad ali ločeno rezervacijo. Namesto tega se prejemki plačujejo iz lastnih virov delodajalcev, ki upravljajo sheme brez skladov. Dejstvo, da nekatere socialne prejemke plačajo delodajalci neposredno, brez posredovanja skladov socialne varnosti ali drugih zavarovateljev, prejemkom ne odvzema značilnosti prejemkov za socialno varnost. Spremenljivka D.122 je lahko zlasti pomembna, kadar je delodajalec netržni proizvajalec (sektor država).

Znesek pod D.122 se določa glede na prihodnje obveznosti delodajalcev za zagotavljanje socialnih prejemkov. Idealen vir za izračun D.122 za delodajalce, ki upravljajo sheme socialnega zavarovanja, financirane brez skladov, so ocene, ki temeljijo na aktuarskih izračunih. Če take aktuarske ocene niso na voljo, je treba uporabiti druge metode izračuna ocen. Nekatere države na primer za oceno spremenljivke D.122 uporabljajo vidne plačane socialne prejemke, financirane brez sklada, zmanjšane za morebitne socialne prispevke zaposlenih.

Spremenljivka D.122 vključuje zlasti pripisane socialne prispevke delodajalcev za pokojnine in zdravstveno varstvo. Vključuje tudi znesek, po vrednosti enak plačam, ki ga delodajalci začasno še naprej izplačujejo v primeru bolezni, porodniškega dopusta, poškodbe pri delu, invalidnosti, presežkov delovne sile itd. svojih zaposlenih, če je navedeni znesek mogoče ločiti.

Primeri so navedeni v Dodatku k Prilogi II.

Napotilo na ESA 95: 4.10 (šifra D.122) in 4.12(c)

D.1221   Zajamčena plačila v primeru bolezni

Ta spremenljivka zajema zneske, ki jih delodajalec neposredno plača zaposlenim, da bi s plačili v primeru bolezni, porodniškega dopusta ali nesreče pri delu nadomestil izgubo zaslužka, brez nadomestil, ki jih plačajo nosilci socialne varnosti.

D.1222   Pripisani socialni prispevki delodajalcev za pokojnine in zdravstveno varstvo

Ta del točke D.122 zajema pripisana vplačila v sisteme pokojninskega in zdravstvenega varstva, financirane brez skladov, zlasti v državnem sektorju. V nekaterih evropskih državah delodajalci v sektorju država upravljajo pokojninske sheme, financirane brez skladov, za vse zaposlene ali za določene skupine („uradniki“). V teh primerih delodajalec ne ustvari posebnih rezerv ali akumulira sredstev za plačevanje prihodnjih pokojnin. Pri teh zaposlenih je treba upoštevati pripisana vplačila delodajalcev v sisteme pokojninskega in zdravstvenega varstva.

D.1223   Izplačila za zaposlene, ki odhajajo iz podjetja

Ta del se nanaša na zneske, dejansko izplačane odpuščenim delavcem (odpravnina in nadomestilo namesto odpovednega roka), če so ta plačila vezana na kolektivno pogodbo ali če taka povezava ni znana. Izplačila, ki niso vezana na kolektivno pogodbo, so vključena v D.11112.

Izplačila zaposlenim ob upokojitvi, npr. kot del njihove pravice do pokojnine, ne spadajo pod točko D.1223.

D.1224   Drugi pripisani socialni prispevki

Ta postavka se nanaša na druge pripisane socialne prispevke delodajalca, ki drugje niso navedeni, kot so štipendije za zaposlene in njihove družine ali zajamčeno plačilo v primeru skrajšanega delovnika. Slednje je opredeljeno kot neposredno plačilo, ki ga delodajalec izplača zaposlenim za ohranjanje plačila v primeru skrajšanega delovnika, zmanjšano za vsa nadomestila, ki jih delodajalcu izplačajo nosilci socialne varnosti.

D.123   Socialni prispevki delodajalcev za vajence

Ta spremenljivka je vsota vseh dejansko plačanih prispevkov in pripisanih prispevkov za vajence. Pripisani prispevki za vajence so običajno zelo nizki, če že so.

Napotilo na ESA 95: 4.09 (šifra D.121), 4.10 (šifra D.122) in 4.12(b)

D.2   Stroški poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki jih plača delodajalec

Sem spadajo: izdatki za storitve in zmogljivosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (tudi tisti za vajence, vendar ne njihove plače), majhna popravila in vzdrževanje objektov in naprav, brez stroškov za osebje; izdatki za udeležbo na tečajih; honorarji zunanjih predavateljev; izdatki za učne pripomočke in orodja, ki se uporabljajo za izobraževanje in usposabljanje; zneski, ki jih podjetje plača organizacijam za poklicno izobraževanje in usposabljanje itd. Odbijejo se subvencije v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem.

Napotilo na ESA 95: Vmesna potrošnja

D.3   Drugi izdatki, ki jih plača delodajalec

Sem spadajo predvsem:

| — | stroški zaposlovanja (to so zneski, plačani agencijam za zaposlovanje, stroški oglaševanja delovnih mest v tisku, potni stroški kandidatov, vabljenih na razgovor za službo, dodatki za namestitev novozaposlenih itd. Mednje ne spadajo tekoči administrativni stroški (pisarniški izdatki, plače osebja itd.), |
| --- | --- |

—

stroški zaposlovanja (to so zneski, plačani agencijam za zaposlovanje, stroški oglaševanja delovnih mest v tisku, potni stroški kandidatov, vabljenih na razgovor za službo, dodatki za namestitev novozaposlenih itd. Mednje ne spadajo tekoči administrativni stroški (pisarniški izdatki, plače osebja itd.),

| — | delovne obleke, ki jih zagotovi delodajalec. |
| --- | --- |

—

delovne obleke, ki jih zagotovi delodajalec.

Primeri so navedeni v Dodatku k Prilogi II.

Napotilo na ESA 95: Vmesna poraba

D.4   Davki, ki jih plača delodajalec

Ta spremenljivka zajema vse davke na podlagi plačilnega seznama ali zaposlitve. Ti davki veljajo za stroške dela.

Spremenljivka D4 zajema tudi kazenske davke, ki jih morajo v nekaterih evropskih državah plačati delodajalci, ki zaposlujejo premajhno število invalidov, ter podobne davke ali pristojbine.

Napotilo na ESA 95: 4.23(c) (šifra D.29)

D.5   Subvencije, ki jih prejme delodajalec

To so vsi zneski, prejeti v obliki subvencij splošne narave, namenjeni za delno ali celotno povračilo stroškov neposrednega plačila, vendar niso namenjeni pokritju stroškov socialnega zavarovanja ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Ne vključujejo nadomestil, ki so jih delodajalcu izplačale ustanove-nosilci socialne varnosti ali skladi dopolnilnega zavarovanja.

Napotilo na ESA 95: 4.37(a) (šifra D.39)

---

(1)  Podatki v oddelku L NACE Rev.1.1 so neobvezni. Prav tako je neobvezno izkazovanje podatkov o zaposlenih v podjetjih z manj kot 10 zaposlenimi. Šifre za posredovanje gospodarskih dejavnosti NACE Rev 1.1., državo ali regijo v skladu z veljavno klasifikacijo NUTS in velikostne razrede podjetij je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

(2)  Da bi se izognili dvojnemu štetju, je treba delovne ure oseb, ki jih zaposlujejo agencije za začasno zaposlovanje, vključiti v področje agencije, ki jih zaposluje (NACE Rev.1, 74.50), in ne v področje podjetja, za katerega dejansko delajo.

(3)  Zunanji sodelavec je oseba, ki se strinja, da bo delala za določeno podjetje ali dobavljala določeno količino blaga ali storitev za določeno podjetje po predhodnem dogovoru ali pogodbi s tem podjetjem, toda v njem nima delovnega mesta (napotilo na ESA 95: 11.13(g)). Dejansko opravljene ure se lahko ocenijo.

(4)  Povprečje lahko temelji tudi na tedenskem (ali dnevnem) število zaposlenih v referenčnem letu. Za osnovo pri izračunu povprečja pa se lahko uporabijo tudi četrtletni podatki.

(5)  Neplačane opravljene ure kot sestavni del „dejansko opravljenih ur“ je treba pogosto oceniti, na primer iz podatkov raziskovanj o gospodinjstvih.

Dodatek k Prilogi II

Primeri za uvrščanje nekaterih postavk stroškov dela

D.11111:   Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se izplačujejo ob vsaki plači

Značilnosti izplačil, ki spadajo pod postavko stroški dela D.11111:

| | To so denarne transakcije od delodajalca na zaposlenega. |
| --- | --- |

To so denarne transakcije od delodajalca na zaposlenega.

| | To niso:






  — | enkratna izplačila ali izplačila, izplačana manj pogosto kot redna plačila (ta spadajo pod D.11112), |
| --- | --- | --- |

To niso:

—

enkratna izplačila ali izplačila, izplačana manj pogosto kot redna plačila (ta spadajo pod D.11112),

| — | plačila v naravi (spadajo pod D.1114), |
| --- | --- |

—

plačila v naravi (spadajo pod D.1114),

| — | vplačila v varčevalno shemo zaposlenega (spadajo pod D.1112), |
| --- | --- |

—

vplačila v varčevalno shemo zaposlenega (spadajo pod D.1112),

| — | plačila, namenjena pokritju določenega obdobja, ko zaposleni ni delal (spadajo pod D.1113 ali v primeru bolezni pod D.1221). |
| --- | --- |

—

plačila, namenjena pokritju določenega obdobja, ko zaposleni ni delal (spadajo pod D.1113 ali v primeru bolezni pod D.1221).

| | Lahko so:






  — | dodatki, izplačani za nevarnost pri delu ali izmensko delo, |
| --- | --- | --- |

Lahko so:

—

dodatki, izplačani za nevarnost pri delu ali izmensko delo,

| — | izplačani tedensko ali mesečno, odvisno od obdobja prejemanja redne plače, |
| --- | --- |

—

izplačani tedensko ali mesečno, odvisno od obdobja prejemanja redne plače,

| — | odraz učinkovitosti zaposlenega ali skupine zaposlenih. |
| --- | --- |

—

odraz učinkovitosti zaposlenega ali skupine zaposlenih.

Primeri: izplačila, ki spadajo pod spremenljivko D.11111

| Postavka | Opis |
| --- | --- |
| Dodatek za bivanje v tuji državi/dodatek za pokritje življenskih stroškov | Izplačilo zaposlenim, ki delajo zunaj običajne matične države ali države stalnega prebivališča/običajnega domicila, zaradi izravnave razlike v življenjskih stroških |
| Dodatek na gospodinjstvo | Dodatek za stroške gospodinjstva |
| Plačila za dežurstvo ali pripravljenost | Plačila za zaposlene, ki morajo biti na razpolago za delo zunaj rednega delovnega časa |
| Dodatek za tveganja in nevarnosti | Dodatek, plačan zaposlenim, kadar je njihovo delo povezano z določenimi nevarnostmi, npr. nevarnimi kemikalijami |
| Nadomestilo za skrajšani delovnik | Izredno izplačilo (nezajamčeno) zaposlenim za popolno ali delno nadomestilo v primeru skrajšanega normalnega delovnika (zajamčena plačila spadajo pod D.1224) |
| Prodajne provizije | Dodatki, povezani s številom prodanih izdelkov |
| Plačilo nadurnega dela | Plačilo dodatkov za ure, opravljene po rednem delovnem času |
| Stimulacija za ohranjanje zaposlenih | Stalno plačilo, ki naj spodbudi ali zaveže obstoječe zaposlene, da ostanejo pri delodajalcu |
| Dodatek za delovno/poslovno uspešnost | Dodatno plačilo, odvisno od števila izdelkov, ki jih izdela zaposleni, npr. število izdelanih oblačil |
| Dodatek za izmensko delo | Dodatno izplačilo za delo zunaj normalnega delovnega časa, npr. ponoči |

Postavka

Opis

Dodatek za bivanje v tuji državi/dodatek za pokritje življenskih stroškov

Izplačilo zaposlenim, ki delajo zunaj običajne matične države ali države stalnega prebivališča/običajnega domicila, zaradi izravnave razlike v življenjskih stroških

Dodatek na gospodinjstvo

Dodatek za stroške gospodinjstva

Plačila za dežurstvo ali pripravljenost

Plačila za zaposlene, ki morajo biti na razpolago za delo zunaj rednega delovnega časa

Dodatek za tveganja in nevarnosti

Dodatek, plačan zaposlenim, kadar je njihovo delo povezano z določenimi nevarnostmi, npr. nevarnimi kemikalijami

Nadomestilo za skrajšani delovnik

Izredno izplačilo (nezajamčeno) zaposlenim za popolno ali delno nadomestilo v primeru skrajšanega normalnega delovnika (zajamčena plačila spadajo pod D.1224)

Prodajne provizije

Dodatki, povezani s številom prodanih izdelkov

Plačilo nadurnega dela

Plačilo dodatkov za ure, opravljene po rednem delovnem času

Stimulacija za ohranjanje zaposlenih

Stalno plačilo, ki naj spodbudi ali zaveže obstoječe zaposlene, da ostanejo pri delodajalcu

Dodatek za delovno/poslovno uspešnost

Dodatno plačilo, odvisno od števila izdelkov, ki jih izdela zaposleni, npr. število izdelanih oblačil

Dodatek za izmensko delo

Dodatno izplačilo za delo zunaj normalnega delovnega časa, npr. ponoči

D.11112:   Neposredna plačila, dodatki in nadomestila, ki se ne plačujejo ob vsaki plači

Značilnosti izplačil, ki spadajo pod postavko stroški dela D.11112, so:

| | To so: denarne transakcije od delodajalca na zaposlenega. |
| --- | --- |

To so: denarne transakcije od delodajalca na zaposlenega.

| | To niso:






  — | izplačila, plačana ob vsaki plači (ta lahko spadajo pod D.11111), |
| --- | --- | --- |

To niso:

—

izplačila, plačana ob vsaki plači (ta lahko spadajo pod D.11111),

| — | plačila v naravi (spadajo pod D.1114), |
| --- | --- |

—

plačila v naravi (spadajo pod D.1114),

| — | vplačila v varčevalno shemo zaposlenega (spadajo pod D.1112), |
| --- | --- |

—

vplačila v varčevalno shemo zaposlenega (spadajo pod D.1112),

| — | izplačila, namenjena pokritju določenega obdobja, ko zaposleni ni delal (spadajo pod D.1113 ali v primeru bolezni pod D.1221). |
| --- | --- |

—

izplačila, namenjena pokritju določenega obdobja, ko zaposleni ni delal (spadajo pod D.1113 ali v primeru bolezni pod D.1221).

| | Lahko so:






  — | nadomestilo za posebne izdatke ali stroške, |
| --- | --- | --- |

Lahko so:

—

nadomestilo za posebne izdatke ali stroške,

| — | odraz učinkovitost zaposlenega ali skupine zaposlenih, |
| --- | --- |

—

odraz učinkovitost zaposlenega ali skupine zaposlenih,

| — | obvezno izplačilo, določeno s pogodbo o zaposlitvi ali kolektivno pogodbo, |
| --- | --- |

—

obvezno izplačilo, določeno s pogodbo o zaposlitvi ali kolektivno pogodbo,

| — | izplačilo po presoji delodajalca, |
| --- | --- |

—

izplačilo po presoji delodajalca,

| — | izplačana ob spremenljivih ali točno določenih datumih v letu. |
| --- | --- |

—

izplačana ob spremenljivih ali točno določenih datumih v letu.

Primeri: Izplačila, ki spadajo pod spremenljivko D.11112

| Postavka | Opis |
| --- | --- |
| Izredna nagrada za dolgoletno pripadnost podjetju | Enkratno izplačilo, ko zaposleni doseže določeno število let dela za delodajalca |
| Odpravnina ob odhodu iz podjetja ali upokojitvi | Izplačila ob odhodu iz podjetja ali upokojitvi, ki niso povezana s pokojninskimi pravicami, če navedena izplačila niso povezana s kolektivno pogodbo. (V nasprotnem primeru ali če ni podatkov o možni povezavi s kolektivno pogodbo, spadajo ta plačila pod D.1223) |
| Nagrada vodilnemu delavcu ob odhodu iz podjetja | Izredna izplačila zaposlenim, ki odhajajo iz podjetja, če taka izplačila niso vezana na kolektivno pogodbo. (V nasprotnem primeru ali če ni podatkov o možni povezavi, spadajo ta plačila pod D.1223) |
| Enkratno izplačilo ob sklenitvi delovnega razmerja | Enkratno izplačilo novozaposlenim na začetku zaposlitve |
| Izplačila za nazaj | Izplačila, izplačana za nazaj, ki predstavljajo povišanje neposrednih plačil |
| Dodatek ob spojitvi podjetja | Enkratni znesek, izplačan zaposlenim zaradi spojitve podjetja |
| Priznanja | Izredno izplačilo, ki ga delodajalec izplača kot odlikovanje posameznikom ali skupinam zaposlenih |
| Dodatki za produktivnost/nagrada za dosežene cilje | Izplačila za zaposlene ali skupino zaposlenih na podlagi doseženih zastavljenih ciljev, ki se nanašajo npr. na prodajo, delo s strankami ali finančne načrte |
| Poseben dodatek ob praznikih | Izplačuje se ob določenih praznikih, npr. ob božiču |
| Soudeležba zaposlenih pri dobičku podjetja in pravice do denarnega izplačila na podlagi zvišanja vrednosti delnice (stock-appreciation rights) | Denarno izplačilo, odvisno od dobička podjetja. Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnice so oblika delitve dobička podjetja, ko zaposleni dobi pravico do denarnega izplačila v prihodnosti, ki temelji na zvišanju določene vrednosti delnic podjetja v določenem časovnem obdobju. Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnic je treba ovrednotiti v času denarnega izplačila, na katerega se tudi nanašajo, ne glede na vrednost delnic na dan podelitve pravic ali dolžino obdobja do datuma prenosa pravic |
| Četrtletne premije | Izplačujejo se ob vsakem četrtletju na podlagi dobička ali uspešnosti delodajalca (ob domnevi, da plačilno obdobje ni četrtletje) |
| Trinajsta in štirinajsta plača | Izredna letna izplačila |
| Letne premije | Plačujejo se enkrat na leto glede na dobiček ali uspešnost delodajalca |

Postavka

Opis

Izredna nagrada za dolgoletno pripadnost podjetju

Enkratno izplačilo, ko zaposleni doseže določeno število let dela za delodajalca

Odpravnina ob odhodu iz podjetja ali upokojitvi

Izplačila ob odhodu iz podjetja ali upokojitvi, ki niso povezana s pokojninskimi pravicami, če navedena izplačila niso povezana s kolektivno pogodbo. (V nasprotnem primeru ali če ni podatkov o možni povezavi s kolektivno pogodbo, spadajo ta plačila pod D.1223)

Nagrada vodilnemu delavcu ob odhodu iz podjetja

Izredna izplačila zaposlenim, ki odhajajo iz podjetja, če taka izplačila niso vezana na kolektivno pogodbo. (V nasprotnem primeru ali če ni podatkov o možni povezavi, spadajo ta plačila pod D.1223)

Enkratno izplačilo ob sklenitvi delovnega razmerja

Enkratno izplačilo novozaposlenim na začetku zaposlitve

Izplačila za nazaj

Izplačila, izplačana za nazaj, ki predstavljajo povišanje neposrednih plačil

Dodatek ob spojitvi podjetja

Enkratni znesek, izplačan zaposlenim zaradi spojitve podjetja

Priznanja

Izredno izplačilo, ki ga delodajalec izplača kot odlikovanje posameznikom ali skupinam zaposlenih

Dodatki za produktivnost/nagrada za dosežene cilje

Izplačila za zaposlene ali skupino zaposlenih na podlagi doseženih zastavljenih ciljev, ki se nanašajo npr. na prodajo, delo s strankami ali finančne načrte

Poseben dodatek ob praznikih

Izplačuje se ob določenih praznikih, npr. ob božiču

Soudeležba zaposlenih pri dobičku podjetja in pravice do denarnega izplačila na podlagi zvišanja vrednosti delnice (stock-appreciation rights)

Denarno izplačilo, odvisno od dobička podjetja. Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnice so oblika delitve dobička podjetja, ko zaposleni dobi pravico do denarnega izplačila v prihodnosti, ki temelji na zvišanju določene vrednosti delnic podjetja v določenem časovnem obdobju. Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnic je treba ovrednotiti v času denarnega izplačila, na katerega se tudi nanašajo, ne glede na vrednost delnic na dan podelitve pravic ali dolžino obdobja do datuma prenosa pravic

Četrtletne premije

Izplačujejo se ob vsakem četrtletju na podlagi dobička ali uspešnosti delodajalca (ob domnevi, da plačilno obdobje ni četrtletje)

Trinajsta in štirinajsta plača

Izredna letna izplačila

Letne premije

Plačujejo se enkrat na leto glede na dobiček ali uspešnost delodajalca

D.1113:   Plačila za neopravljene delovne dni

Primeri: Plačila, ki spadajo pod spremenljivko D.1113

| Postavka | Opis |
| --- | --- |
| Plačilo letnega dopusta in dela prostih dni | Izplačila zaposlenim za pokritje neopravljenih delovnih dni zaradi letnega dopusta, državnih ali lokalnih praznikov. (Plačila delodajalca za pokritje odsotnosti z dela zaradi bolezni ali porodniškega dopusta se štejejo kot socialni prispevki delodajalca in spadajo pod D.1221) |
| Plačana odsotnost z dela (zaradi osebnih okoliščin) | Izplačila zaposlenim za pokritje neopravljenih delovnih dni zaradi posebnih osebnih razlogov, npr. poroke, smrti družinskih članov, dela predstavnika sindikata, vojaške službe ali dela sodnika porotnika. (Plačila delodajalca za pokritje odsotnosti z dela zaradi bolezni ali porodniškega dopusta se štejejo kot socialni prispevki delodajalca in spadajo pod D.1221) |

Postavka

Opis

Plačilo letnega dopusta in dela prostih dni

Izplačila zaposlenim za pokritje neopravljenih delovnih dni zaradi letnega dopusta, državnih ali lokalnih praznikov. (Plačila delodajalca za pokritje odsotnosti z dela zaradi bolezni ali porodniškega dopusta se štejejo kot socialni prispevki delodajalca in spadajo pod D.1221)

Plačana odsotnost z dela (zaradi osebnih okoliščin)

Izplačila zaposlenim za pokritje neopravljenih delovnih dni zaradi posebnih osebnih razlogov, npr. poroke, smrti družinskih članov, dela predstavnika sindikata, vojaške službe ali dela sodnika porotnika. (Plačila delodajalca za pokritje odsotnosti z dela zaradi bolezni ali porodniškega dopusta se štejejo kot socialni prispevki delodajalca in spadajo pod D.1221)

D.1114:   Plače v naravi in njihova sestava

Primeri: Plačila, ki spadajo pod spremenljivko D.1114

| Postavka | Opis | Nadaljnja členitev |
| --- | --- | --- |
| Popust na izdelke | Delodajalec prodaja zaposlenim izdelke po znižanih cenah. Dohodek v naravi je enak razliki med tržno ceno in znižano ceno | D.11141 |
| Brezplačno ali subvencionirano stanovanje | Delodajalec plačuje zaposlenemu stroške nastanitve v celoti ali delno. Dohodek v naravi se zopet izračuna na podlagi primerjave s tržno ceno | D.11142 |
| Uporaba avtomobila v lasti podjetja | Delodajalec nosi tekoče stroške svojega avtomobila, ki ga daje zaposlenemu na uporabo v službene in zasebne namene. (Dohodek v naravi se nanaša na vrednost uporabe zasebnega avtomobila) | D.11143 |
| Brezplačno ali subvencionirano gorivo | Delodajalec zaposlenemu v celoti ali delno plačuje njegove zasebne stroške za bencin, povezane z uporabo avtomobila, katerega lastnik je delodajalec. Dohodek v naravi je enak denarni vrednosti te ugodnosti | D.11143 |
| Programi za nakup delnic | Plačila v naravi v delnicah, ki se zaposlenim zagotovijo kot del plačila. Zaposleni takoj prejme delnice po ceni, ki je nižja od tržne. (Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnice (stock-appreciation rights) so oblika denarnega izplačila na podlagi deleža podjetja in spadajo pod D.11112) | D.11144 |
| Delniške opcije | Plačila v naravi na podlagi deleža, ko se zaposlenim kot del plačila podelijo delnice. Zaposleni dobi pravico do nakupa delnic na določen dan v prihodnosti po ceni, ki je že določena v sedanjosti. (Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnice (stock-appreciation rights) so oblika denarnega izplačila na podlagi deleža podjetja in spadajo pod D.11112) | D.11144 |
| Brezplačno ali subvencionirano parkiranje na delu | Delodajalec zagotavlja zaposlenim parkiranje po znižani ceni ali brezplačno. Dohodek v naravi je enak denarni vrednosti te ugodnosti | D.11145 |
| Brezplačna ali subvencionirana uporaba mobilnega telefona | Delodajalec daje zaposlenim na razpolago mobilni telefon za službeno in zasebno uporabo in plačuje vse s tem povezane stroške. Dohodek v naravi ustreza denarni vrednosti te ugodnosti | D.11145 |
| Brezplačna ali subvencionirana vožnja v službo in domov | Stroški zaposlenih za vožnjo na delo in domov se plačajo v celoti ali delno. Dohodek v naravi je kot zgoraj enak denarni vrednosti | D.11145 |
| Brezplačna ali subvencionirana prehrana | Delodajalec zagotavlja zaposlenemu prehrano po znižani ceni ali brezplačno. Dohodek v naravi je kot zgoraj enak denarni vrednosti | D.11145 |

Postavka

Opis

Nadaljnja členitev

Popust na izdelke

Delodajalec prodaja zaposlenim izdelke po znižanih cenah. Dohodek v naravi je enak razliki med tržno ceno in znižano ceno

D.11141

Brezplačno ali subvencionirano stanovanje

Delodajalec plačuje zaposlenemu stroške nastanitve v celoti ali delno. Dohodek v naravi se zopet izračuna na podlagi primerjave s tržno ceno

D.11142

Uporaba avtomobila v lasti podjetja

Delodajalec nosi tekoče stroške svojega avtomobila, ki ga daje zaposlenemu na uporabo v službene in zasebne namene. (Dohodek v naravi se nanaša na vrednost uporabe zasebnega avtomobila)

D.11143

Brezplačno ali subvencionirano gorivo

Delodajalec zaposlenemu v celoti ali delno plačuje njegove zasebne stroške za bencin, povezane z uporabo avtomobila, katerega lastnik je delodajalec. Dohodek v naravi je enak denarni vrednosti te ugodnosti

D.11143

Programi za nakup delnic

Plačila v naravi v delnicah, ki se zaposlenim zagotovijo kot del plačila. Zaposleni takoj prejme delnice po ceni, ki je nižja od tržne. (Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnice (stock-appreciation rights) so oblika denarnega izplačila na podlagi deleža podjetja in spadajo pod D.11112)

D.11144

Delniške opcije

Plačila v naravi na podlagi deleža, ko se zaposlenim kot del plačila podelijo delnice. Zaposleni dobi pravico do nakupa delnic na določen dan v prihodnosti po ceni, ki je že določena v sedanjosti. (Pravice do denarnega izplačila razlike v vrednosti delnice (stock-appreciation rights) so oblika denarnega izplačila na podlagi deleža podjetja in spadajo pod D.11112)

D.11144

Brezplačno ali subvencionirano parkiranje na delu

Delodajalec zagotavlja zaposlenim parkiranje po znižani ceni ali brezplačno. Dohodek v naravi je enak denarni vrednosti te ugodnosti

D.11145

Brezplačna ali subvencionirana uporaba mobilnega telefona

Delodajalec daje zaposlenim na razpolago mobilni telefon za službeno in zasebno uporabo in plačuje vse s tem povezane stroške. Dohodek v naravi ustreza denarni vrednosti te ugodnosti

D.11145

Brezplačna ali subvencionirana vožnja v službo in domov

Stroški zaposlenih za vožnjo na delo in domov se plačajo v celoti ali delno. Dohodek v naravi je kot zgoraj enak denarni vrednosti

D.11145

Brezplačna ali subvencionirana prehrana

Delodajalec zagotavlja zaposlenemu prehrano po znižani ceni ali brezplačno. Dohodek v naravi je kot zgoraj enak denarni vrednosti

D.11145

D.121:   Dejanski socialni prispevki delodajalcev

Primeri: Plačila, ki spadajo pod spremenljivko D.121

| Postavka | Opis | Nadaljnja členitev |
| --- | --- | --- |
| Plačila delodajalcev v zavarovalno shemo za primer invalidnosti | Redna naložbena vplačila delodajalca v zavarovalno shemo | D.1211 |
| Zakonsko določena vplačila delodajalcev v pokojninske sklade | Delodajalec med zaposlitvijo plačuje v pokojninski sistem v okviru sklada socialne varnosti, zavarovalnice, ali samostojnega pokojninskega sklada | D.1211 |
| Dodatni prispevki delodajalca za pokojninsko zavarovanje | Delodajalec plačuje dodatni prispevek v pokojninsko shemo zaposlenega | D.1212 |

Postavka

Opis

Nadaljnja členitev

Plačila delodajalcev v zavarovalno shemo za primer invalidnosti

Redna naložbena vplačila delodajalca v zavarovalno shemo

D.1211

Zakonsko določena vplačila delodajalcev v pokojninske sklade

Delodajalec med zaposlitvijo plačuje v pokojninski sistem v okviru sklada socialne varnosti, zavarovalnice, ali samostojnega pokojninskega sklada

D.1211

Dodatni prispevki delodajalca za pokojninsko zavarovanje

Delodajalec plačuje dodatni prispevek v pokojninsko shemo zaposlenega

D.1212

D.122:   Pripisani socialni prispevki delodajalcev

Primeri: Plačila, ki spadajo pod spremenljivko D.112

| Postavka | Opis | Nadaljnja členitev |
| --- | --- | --- |
| Plačila med porodniškim dopustom | Delodajalec jih neposredno izplačuje zaposleni osebi v času porodniškega dopusta kot nadomestilo za izpad zaslužka | D.1221 |
| Pripisani socialni prispevki delodajalcev za pokojnine javnih uslužbencev | Delodajalec med zaposlitvijo oseb ne vplačuje v pokojninski sistem. Pokojnine se plačajo kasneje iz lastnih virov delodajalca | D.1222 |
| Plačila v sheme predčasnega upokojevanja zaposlenih za skrajšani delovni čas | Dodatna vplačila delodajalca v sheme predčasnega upokojevanja | D.1222 |
| Odpravnine na podlagi kolektivne pogodbe | Delodajalec jih neposredno plača zaposlenim, ki odhajajo iz podjetja | D.1223 |
| Štipendije | Delodajalec pokrije delne ali celotne stroške usposabljanja, ki ni povezano z delom, ki ga zaposleni opravi zunaj podjetja | D.1224 |
| Nagrada ob poroki ali rojstvu otroka | Izplačila delodajalca ob dogodku | D.1224 |
| Brezplačno ali subvencionirano šolanje otroka | Šolnine za otroke zaposlenih se plačajo v celoti ali delno | D.1224 |
| Nadomestilo za skrajšani delovnik | Zajamčeno plačilo za popolno ali delno nadomestilo v primeru skrajšanega delovnika. (Dodatna plačila, ki se plačujejo v vsakem plačilnem obdobju, spadajo pod D.11111) | D.1224 |

Postavka

Opis

Nadaljnja členitev

Plačila med porodniškim dopustom

Delodajalec jih neposredno izplačuje zaposleni osebi v času porodniškega dopusta kot nadomestilo za izpad zaslužka

D.1221

Pripisani socialni prispevki delodajalcev za pokojnine javnih uslužbencev

Delodajalec med zaposlitvijo oseb ne vplačuje v pokojninski sistem. Pokojnine se plačajo kasneje iz lastnih virov delodajalca

D.1222

Plačila v sheme predčasnega upokojevanja zaposlenih za skrajšani delovni čas

Dodatna vplačila delodajalca v sheme predčasnega upokojevanja

D.1222

Odpravnine na podlagi kolektivne pogodbe

Delodajalec jih neposredno plača zaposlenim, ki odhajajo iz podjetja

D.1223

Štipendije

Delodajalec pokrije delne ali celotne stroške usposabljanja, ki ni povezano z delom, ki ga zaposleni opravi zunaj podjetja

D.1224

Nagrada ob poroki ali rojstvu otroka

Izplačila delodajalca ob dogodku

D.1224

Brezplačno ali subvencionirano šolanje otroka

Šolnine za otroke zaposlenih se plačajo v celoti ali delno

D.1224

Nadomestilo za skrajšani delovnik

Zajamčeno plačilo za popolno ali delno nadomestilo v primeru skrajšanega delovnika. (Dodatna plačila, ki se plačujejo v vsakem plačilnem obdobju, spadajo pod D.11111)

D.1224

D.2:   Poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki ju plača delodajalec

Primeri: Plačila, ki spadajo pod spremenljivko D.2

| Postavka | Opis |
| --- | --- |
| Honorarji za zunanje predavatelje | Stroški v zvezi z izobraževanjem zaposlenih, npr. seminarji, organizirani v podjetju (subvencije, če obstajajo, spadajo pod D.5. in jih je treba izvzeti) |
| Izdatki za učne pripomočke | Stroški v zvezi z izobraževanjem, npr. e-seminarji preko interneta, ki jih razvijajo specializirana podjetja (subvencije, če obstajajo, spadajo pod D.5. in jih je treba izvzeti) |

Postavka

Opis

Honorarji za zunanje predavatelje

Stroški v zvezi z izobraževanjem zaposlenih, npr. seminarji, organizirani v podjetju (subvencije, če obstajajo, spadajo pod D.5. in jih je treba izvzeti)

Izdatki za učne pripomočke

Stroški v zvezi z izobraževanjem, npr. e-seminarji preko interneta, ki jih razvijajo specializirana podjetja (subvencije, če obstajajo, spadajo pod D.5. in jih je treba izvzeti)

D.3:   Drugi izdatki delodajalca

Primeri: Plačila, ki spadajo pod spremenljivko D.3

| Postavka | Opis |
| --- | --- |
| Dodatek za obleko | Plačuje se pri poklicih, ki zahtevajo posebno obleko, npr. za zaščito ali predstavitve in ni namenjena osebni uporabi |
| Stroški zaposlovanja | Stroški agencij za zaposlovanje ali oglasov za delovna mesta |
| Dodatek za namestitev ali selitev | Plača se, kadar mora zaposleni zamenjati kraj stalnega prebivališča |

Postavka

Opis

Dodatek za obleko

Plačuje se pri poklicih, ki zahtevajo posebno obleko, npr. za zaščito ali predstavitve in ni namenjena osebni uporabi

Stroški zaposlovanja

Stroški agencij za zaposlovanje ali oglasov za delovna mesta

Dodatek za namestitev ali selitev

Plača se, kadar mora zaposleni zamenjati kraj stalnega prebivališča

---

PRILOGA III

Posredovanje podatkov, vključno s členitvijo po gospodarski dejavnosti, velikostnih razredih podjetij ter državah ali regijah

Izdelati je treba tri datoteke, ustrezno s preglednicami A, B in C:

| — | Preglednica A vsebuje nacionalne podatke (en zapis za vsako gospodarsko dejavnost na ravni področij in oddelkov NACE Rev. 1.1) |
| --- | --- |

—

Preglednica A vsebuje nacionalne podatke (en zapis za vsako gospodarsko dejavnost na ravni področij in oddelkov NACE Rev. 1.1)

| — | Preglednica B vsebuje nacionalne podatke po velikostnih razredih (en zapis za vsako gospodarsko dejavnost na ravni področij oddelkov NACE Rev. 1.1, za vsak velikostni razred) |
| --- | --- |

—

Preglednica B vsebuje nacionalne podatke po velikostnih razredih (en zapis za vsako gospodarsko dejavnost na ravni področij oddelkov NACE Rev. 1.1, za vsak velikostni razred)

| — | Preglednica C vsebuje regionalne podatke na ravni NUTS 1 (en zapis za vsako gospodarsko dejavnost na ravni področij in oddelkov NACE Rev. 1.1, za vsako od regij) |
| --- | --- |

—

Preglednica C vsebuje regionalne podatke na ravni NUTS 1 (en zapis za vsako gospodarsko dejavnost na ravni področij in oddelkov NACE Rev. 1.1, za vsako od regij)

Preglednica C ni potrebna za države, v katerih NUTS 1 ustreza nacionalni ravni. Za podenote spremenljivk, navedenih v Prilogi I, je potrebna samo preglednica A. Te spremenljivke so označene v Prilogi I.

Identifikacija zapisa

Zapisi so urejeni po identifikacijskem zaporedju, ki vsebuje naslednje postavke:

| — | leto statističnega raziskovanja, |
| --- | --- |

—

leto statističnega raziskovanja,

| — | vrsto preglednice, |
| --- | --- |

—

vrsto preglednice,

| — | šifro države ali regije, |
| --- | --- |

—

šifro države ali regije,

| — | gospodarsko dejavnost in |
| --- | --- |

—

gospodarsko dejavnost in

| — | velikostni razred. |
| --- | --- |

—

velikostni razred.

Šifre posredovanja za:

| — | gospodarske dejavnosti NACE Rev. 1.1, |
| --- | --- |

—

gospodarske dejavnosti NACE Rev. 1.1,

| — | velikostne razrede podjetij in |
| --- | --- |

—

velikostne razrede podjetij in

| — | države ali regije |
| --- | --- |

—

države ali regije

določi Eurostat v izvedbenem dokumentu.

Oznaka zaupnosti

Posamezni zapisi, posredovani za preglednice A, B in C, so sestavljeni iz agregatnih podatkov, tj. ocen populacije. Če je nujno potrebno, se posamezni zapisi označijo kot „zaupni“. V preglednicah A, B ali C lahko pride do kršitve zaupnosti če je število podjetij ali lokalnih enot v populaciji pri posameznem zapisu v zvezi z navedeno gospodarsko dejavnostjo, velikostnim razredom ali regijo zelo majhno. Seveda je tveganje večje, kadar se posamezen zapis nanaša na eno ali dve veliki enoti. Prav tako je tveganje glede zaupnosti lahko večje pri preglednicah B in C zaradi dodatne členitve po velikostnem razredu oziroma regiji. Za prepoznavanje zaupnih zapisov je treba uporabljati šifri:

| | „1“: če so podatki za posamezen zapis v preglednici A, B ali C zaupni (1); |
| --- | --- |

„1“: če so podatki za posamezen zapis v preglednici A, B ali C zaupni (1);

| | „ “: če podatki niso zaupni, vnesite presledek „ “ (ne ničle ali pomišljaja „–“). |
| --- | --- |

„ “: če podatki niso zaupni, vnesite presledek „ “ (ne ničle ali pomišljaja „–“).

Spremenljivke

Zahtevane spremenljivke so določene v Prilogi I. Številke je treba vnesti brez presledkov, pik ali vejic (pravilno je na primer 13967; nepravilno pa: 13 967 ali 13.967 ali 13,967).

Manjkajoče spremenljivke (ali enake nič) se šifrirajo po naslednjih pravilih:

| | „NA“ kadar spremenljivka ni na voljo (čeprav nedvomno obstaja in je višja od nič). |
| --- | --- |

„NA“ kadar spremenljivka ni na voljo (čeprav nedvomno obstaja in je višja od nič).

| | „OPT“ kadar je spremenljivka neobvezna in nepopolna. |
| --- | --- |

„OPT“ kadar je spremenljivka neobvezna in nepopolna.

| | „0“ za vrednosti nič ali za tiste spremenljivke, ki v zadevni državi ne obstajajo. |
| --- | --- |

„0“ za vrednosti nič ali za tiste spremenljivke, ki v zadevni državi ne obstajajo.

Spremenljivka za število zaposlenih, delovni čas in število statističnih enot mora biti izražena absolutno, t. j. z navedbo celega števila (ne z decimalkami, deseticami, tisočicami, v milijonih itd).

Spremenljivke, ki se nanašajo na izdatke, morajo biti izražene v nacionalni valuti zadevne države. Za države območja eura je treba številke izraziti v eurih. Enote, ki se uporabljajo v posamezni državi, morajo biti enake za vse spremenljivke ter izražene absolutno, t. j. z navedbo celega števila (ne z decimalkami, deseticami, tisočicami, v milijonih itd).

Posredovanje

Države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu) podatke in metapodatke, ki jih zahteva ta Uredba, v elektronski obliki skladno s standardom za izmenjavo podatkov, ki ga je predlagal Eurostat. Eurostat bo dal na razpolago podrobno dokumentacijo v zvezi s sprejetimi standardi in zagotovil navodila za izvajanje teh standardov v skladu z zahtevami te uredbe.

---

(1)  Če je posamezen zapis označen kot zaupen, Eusrostat ustrezno zaščiti zaupnost podatkov, posredovanih za razpredelnice A, B in C.

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1738/2005

z dne 21. oktobra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1916/2000 glede opredelitve in posredovanja podatkov o strukturi plač

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 z dne 9. marca 1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela (1) ter zlasti člena 11(ii) in (iii) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1916/2000 z dne 8. septembra 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela glede opredelitve in posredovanja informacij o strukturi plačil (2) določa izvedbene ukrepe v zvezi z opredelitvijo in razčlenitvijo podatkov, ki jih je treba zagotoviti, in ustrezno tehnično obliko za posredovanje rezultatov, kakor je določeno v členu 11 Uredbe (ES) št. 530/1999. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1916/2000 z dne 8. septembra 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela glede opredelitve in posredovanja informacij o strukturi plačil (2) določa izvedbene ukrepe v zvezi z opredelitvijo in razčlenitvijo podatkov, ki jih je treba zagotoviti, in ustrezno tehnično obliko za posredovanje rezultatov, kakor je določeno v členu 11 Uredbe (ES) št. 530/1999.

| (2) | Anketa o strukturi plač za referenčno leto 2002 je bila prva, ki je bila narejena na podlagi Uredbe (ES) št. 1916/2000. Izkušnje pri tej anketi so pokazale potrebo po izboljšanju določb Uredbe (ES) št. 1916/2000, da bi se uskladile z ustreznimi določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1726/1999 z dne 27. julija 1999 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela na področju opredelitve in posredovanja informacij o stroških dela (3) in po boljših povezavah med podatki različnih anket o plačah in stroških dela vsako drugo leto. |
| --- | --- |

(2)

Anketa o strukturi plač za referenčno leto 2002 je bila prva, ki je bila narejena na podlagi Uredbe (ES) št. 1916/2000. Izkušnje pri tej anketi so pokazale potrebo po izboljšanju določb Uredbe (ES) št. 1916/2000, da bi se uskladile z ustreznimi določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1726/1999 z dne 27. julija 1999 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela na področju opredelitve in posredovanja informacij o stroških dela (3) in po boljših povezavah med podatki različnih anket o plačah in stroških dela vsako drugo leto.

| (3) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1916/2000 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1916/2000 ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge k Uredbi (ES) št. 1916/2000 se zamenjajo z besedilom v prilogah k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 63, 12.3.1999, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 229, 9.9.2000, str. 3.

2

(3)  UL L 203, 3.08.1999, str. 28.

3

---

PRILOGA I

SEZNAM SPREMENLJIVK

1.   Podatki o lokalni enoti, v katero spadajo vzorčeni zaposleni

1.1   Geografska lega lokalne enote (NUTS-1)

1.2   Velikost podjetja, kateremu pripada lokalna enota

1.3   Glavne gospodarske dejavnosti lokalne enote (NACE Rev. 1.1)

1.4   Oblika gospodarskega in finančnega nadzora

1.5   Kolektivna pogodba o plačah

1.6   Skupno število zaposlenih v lokalni enoti v referenčnem mesecu (neobvezno)

1.7   Pripadnost lokalne enote skupini podjetij (neobvezno)

2.   Podatki o posameznih značilnostih vsakega zaposlenega v vzorcu za referenčni mesec

2.1   Spol

2.2   Starost

2.3   Poklic (ISCO-88 (COM))

2.4   Vodstveni ali nadzorni položaj (neobvezno)

2.5   Najvišja dokončana stopnja izobrazbe in usposabljanja (ISCED 97)

2.6   Doba zaposlitve v podjetju

2.7   Pogodbeni delovni čas (polni ali skrajšani)

2.7.1   Delež rednega delovnega časa zaposlenega za polni delovni čas

2.8   Vrsta pogodbe o zaposlitvi

2.9   Državljanstvo (neobvezno)

3.   Podatki o delovnem času za posameznega zaposlenega v vzorcu

3.1   Število tednov v referenčnem letu, na katerega se nanašajo bruto letne plače

3.2   Število ur, plačanih v referenčnem mesecu

3.2.1   Število nadur, plačanih v referenčnem mesecu

3.3   Število dni letnega dopusta na leto

3.4   Drugi dnevi plačane odsotnosti v letu (neobvezno)

4.   Podatki o plači za posameznega zaposlenega v vzorcu (glej tudi sliko spodaj)

4.1   Bruto letna plača v referenčnem letu

4.1.1   Letni dodatki in nadomestila, ki se ne izplačujejo ob vsaki plači

4.1.2   Letna plačila v naravi (neobvezno)

4.2   Bruto plača v referenčnem mesecu

4.2.1   Plača, povezana z nadurnim delom

4.2.2   Posebna plačila za izmensko delo

4.2.3   Obvezni socialni prispevki in davki, ki jih delodajalec plača v imenu zaposlenega (neobvezno)

4.2.3.1   Obvezni prispevki za socialno varnost (neobvezno)

4.2.3.2   Davki (neobvezno)

4.3   Povprečna bruto plača na uro v referenčnem mesecu

5.   Faktorji preračuna na celotno populacijo

5.1   Faktor preračuna na celotno populacijo za lokalno enoto

5.2   Faktor preračuna na celotno populacijo za zaposlene

Neobvezno lahko države članice izkažejo natančnejše podatke, ki se nanašajo na kategorije spremenljivke 2.8. Izkažejo lahko tudi podatke za naslednje dele spremenljivke 3.4: Letno število dni bolniškega dopusta in Letno število dni poklicnega izobraževanja (posredovanje Eurostatu samo na podlagi zahteve).

Spremenljivke ankete o strukturi plač (RSP)

Image

---

PRILOGA II

OPREDELITEV SPREMENLJIVK

1.   Podatki o lokalni enoti, v katero spadajo vzorčeni zaposleni

Izdelava strukturne statistike o plačah temelji lokalnih enotah in podjetjih, kakor so opredeljena v Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 (1), in zagotavlja podatke o zaposlenih v podjetjih z deset ali več zaposlenimi, razvrščenih po velikosti in glavni dejavnosti. Podatki o zaposlenih v podjetjih z manj kot deset zaposlenimi so neobvezni. Statistika zajema vse dejavnosti, opredeljene v oddelkih C–K in M–O splošne industrijske klasifikacije gospodarskih dejavnosti v okviru Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „NACE Rev. 1.1“), v podjetjih z najmanj 10 zaposlenimi (2).

1.1   Geografska lega statistične enote (NUTS-1)

Regija, v kateri se nahaja lokalna enota, se uvrsti v skladu z nomenklaturo teritorialnih statističnih enot (NUTS, raven 1).

Šifre za posredovanje različnih kategorij NUTS bodo predstavljene v izvedbenem dokumentu, ki ga bo razdelil Eurostat.

1.2   Velikost podjetja, kateremu pripada lokalna enota

Velikost podjetja glede na število zaposlenih je treba določiti skladu z naslednjimi razredi: 1–9, 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000 ali več zaposlenih. Velikostni razred 1–9 je neobvezen.

Šifre za posredovanje zgoraj navedenih velikostnih razredov bodo predstavljene v izvedbenem dokumentu, ki ga bo razdelil Eurostat.

1.3   Glavne gospodarske dejavnosti lokalne enote (NACE Rev. 1.1)

Glavno gospodarsko dejavnost lokalne enote je treba šifrirati na dvomestni ravni NACE Rev. 1.1 (raven oddelkov).

Šifre za posredovanje različnih kategorij NACE bodo predstavljene v izvedbenem dokumentu, ki ga bo razdelil Eurostat.

1.4   Oblika gospodarskega in finančnega nadzora podjetja

Ta spremenljivka ima samo dve kategoriji, in sicer „javni nadzor“ ter „zasebni nadzor“. Prva kategorija se nanaša na vsako podjetje, v katerem imajo lahko organi oblasti neposredno ali posredno prevladujoči vpliv na podlagi svojega lastništva, finančne udeležbe v podjetju ali predpisov, ki ga urejajo. Prevladujoči vpliv (ali nadzor) organov oblasti se predpostavlja, kadar ti organi neposredno ali posredno:

| — | posedujejo večinski del vpisanega kapitala podjetja (> 50 %), ali |
| --- | --- |

—

posedujejo večinski del vpisanega kapitala podjetja (> 50 %), ali

| — | obvladujejo večino glasov v zvezi z delnicami, ki jih izdaja podjetje oziroma lahko imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja. |
| --- | --- |

—

obvladujejo večino glasov v zvezi z delnicami, ki jih izdaja podjetje oziroma lahko imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.

Druga kategorija je opredeljena na podoben način. Uravnoteženo javno in zasebno lastništvo (50/50 „deljeni nadzor“) je v praksi zelo redko. Zato se taki primeri ne bodo šifrirali posebej, če pa se pojavijo, jih je treba uvrstiti pod „zasebni nazor“.

Šifre za posredovanje teh dveh kategorij spremenljivke 1.4 bodo predstavljene v izvedbenem dokumentu, ki ga bo razdelil Eurostat.

1.5   Kolektivna pogodba o plačah

Kolektivne pogodbe o plačah, ki zajemajo večino zaposlenih v statistični enoti, lahko spadajo v eno od spodaj navedenih kategorij. Če kolektivna pogodba ne obstaja, je treba to navesti. Te kategorije so:

| — | pogodba na nacionalni ravni ali med zveznimi državami, ki vključuje zaposlene več kot ene industrijske panoge in jo običajno podpiše ena ali več konfederacij sindikatov oziroma eno ali več nacionalnih združenj delodajalcev, |
| --- | --- |

—

pogodba na nacionalni ravni ali med zveznimi državami, ki vključuje zaposlene več kot ene industrijske panoge in jo običajno podpiše ena ali več konfederacij sindikatov oziroma eno ali več nacionalnih združenj delodajalcev,

| — | industrijska panožna pogodba, ki določa pogoje zaposlitve za vse ali večino delavcev, zaposlenih v posamezni industrijski panogi ali gospodarskem sektorju, |
| --- | --- |

—

industrijska panožna pogodba, ki določa pogoje zaposlitve za vse ali večino delavcev, zaposlenih v posamezni industrijski panogi ali gospodarskem sektorju,

| — | pogodba za posamezne industrijske panoge v posameznih regijah, |
| --- | --- |

—

pogodba za posamezne industrijske panoge v posameznih regijah,

| — | podjetniška pogodba ali pogodba z enim delodajalcem, ki zajema samo delavce pri istem delodajalcu, ne glede na velikost podjetja. Ta pogodba lahko zajema samo nekatere lokalne enote ali skupine zaposlenih v podjetju, |
| --- | --- |

—

podjetniška pogodba ali pogodba z enim delodajalcem, ki zajema samo delavce pri istem delodajalcu, ne glede na velikost podjetja. Ta pogodba lahko zajema samo nekatere lokalne enote ali skupine zaposlenih v podjetju,

| — | pogodba, ki velja samo za zaposlene v eni lokalni enoti, |
| --- | --- |

—

pogodba, ki velja samo za zaposlene v eni lokalni enoti,

| — | druge vrste pogodb, ki zgoraj niso navedene, |
| --- | --- |

—

druge vrste pogodb, ki zgoraj niso navedene,

| — | kolektivna pogodba o plačah ne obstaja. |
| --- | --- |

—

kolektivna pogodba o plačah ne obstaja.

Eno od zgoraj navedenih kategorij je treba izbrati (odgovor „da“) v primeru, da je zajetih več kot 50 % zaposlenih v lokalni enoti. Lahko ustreza več kategorij hkrati.

Namesto neposrednih vprašanj po vrsti kolektivne pogodbe se lahko lokalno enoto vpraša, katere kolektivne določbe se uporabljajo, in na podlagi odgovorov se določi vrsta kolektivne pogodbe.

Šifre za posredovanje kategorij spremenljivke 1.5 bodo predstavljene v izvedbenem dokumentu, ki ga bo razdelil Eurostat.

1.6   Število zaposlenih v lokalni enoti (neobvezno)

Ta spremenljivka predstavlja skupno število zaposlenih v referenčnem mesecu (npr. 1. ali 31. oktobra) in zajema vse zaposlene, vključno z vajenci, plačanimi pripravniki in študenti.

1.7   Pripadnost lokalne enote skupini podjetij (neobvezno)

To je binarna spremenljivka („da“/„ne“), ki označuje, ali lokalna enota pripada skupini podjetij. Šifre za posredovanje teh dveh kategorij je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

Skupina podjetij je statistična enota, opredeljena v Uredbi (EGS) št. 696/93. Skupino podjetij je treba obravnavati na svetovni ravni. V večini primerov pripada lokalna enota podjetju, ki ga ne nadzira nobena nacionalna ali tuja skupina. Če lokalna enota pripada skupini podjetij, je to običajno dobro znano. Praktična smernica za vprašane je vprašanje, ali so zaključni računi zadevnega podjetja v celoti konsolidirani v zaključnih računih njegove skupine podjetij.

2.   Podatki o posameznih značilnostih vsakega zaposlenega v vzorcu za referenčni mesec

Zaposleni so vse osebe, ne glede na narodnost ali dolžino delovne dobe v državi, ki imajo sklenjeno neposredno pogodbo o zaposlitvi (formalno ali neformalno) s podjetjem ali lokalno enoto in prejemajo plačilo, ne glede na vrsto opravljenega dela, število opravljenih delovnih ur (delo za polni ali skrajšani delovni čas) in trajanje pogodbe (za določen ali nedoločen čas). Plačilo zaposlenih je lahko v obliki plače, vključno z dodatki, plačili za delo na akord in izmensko delo, nadomestili, honorarji, napitninami, premijami, provizijami in plačili v naravi. V vzorec je treba vključiti tiste zaposlene, ki so v referenčnem mesecu dejansko prejemali plačila. Tiste, ki v referenčnem mesecu niso prejeli plačil, je treba izključiti.

Opredelitev zaposlenih zajema fizične in umske delavce ter vodstveno osebje v zasebnem in javnem sektorju gospodarskih dejavnosti, uvrščenih v oddelka C–K in M–O NACE Rev. 1.1 v podjetjih z najmanj 10 zaposlenimi (3).

Naslednji seznam ponazarja zajete kategorije zaposlenih:

| — | trgovski zastopniki, pod pogojem, da so na plačilni listi in poleg provizij prejemajo tudi druge oblike plačila, |
| --- | --- |

—

trgovski zastopniki, pod pogojem, da so na plačilni listi in poleg provizij prejemajo tudi druge oblike plačila,

| — | lastniki, ki delajo za plačilo, |
| --- | --- |

—

lastniki, ki delajo za plačilo,

| — | vajenci, |
| --- | --- |

—

vajenci,

| — | študentje in pripravniki (uradniki pripravniki, medicinske sestre praktikantke, raziskovalci ali učitelji asistenti, zdravniki stažisti itd.), ki v okviru formalnega dogovora prispevajo k proizvodnemu procesu enote in zato prejemajo plačilo, |
| --- | --- |

—

študentje in pripravniki (uradniki pripravniki, medicinske sestre praktikantke, raziskovalci ali učitelji asistenti, zdravniki stažisti itd.), ki v okviru formalnega dogovora prispevajo k proizvodnemu procesu enote in zato prejemajo plačilo,

| — | začasni delavci (npr. tajniško osebje), ki jih agencije za zaposlovanje zaposlijo in plačujejo za delo drugje, pogosto za določen čas (4), |
| --- | --- |

—

začasni delavci (npr. tajniško osebje), ki jih agencije za zaposlovanje zaposlijo in plačujejo za delo drugje, pogosto za določen čas (4),

| — | sezonski in priložnostni delavci, če imajo formalno ali neformalno pogodbo s podjetjem ali lokalno enoto in vnaprej določen delovni čas, |
| --- | --- |

—

sezonski in priložnostni delavci, če imajo formalno ali neformalno pogodbo s podjetjem ali lokalno enoto in vnaprej določen delovni čas,

| — | zaposleni, katerih stroški dela so nastali v referenčnem obdobju, vendar začasno niso delali zaradi bolezni ali poškodbe, dopusta ali počitnic, stavke ali izprtja, dopusta zaradi izobraževanja ali usposabljanja, porodniškega ali starševskega dopusta, zmanjšane gospodarske dejavnosti, prekinitve dela zaradi slabega vremena, mehanskih okvar, pomanjkanja materiala, goriva ali elektrike, ali druge dovoljene ali nedovoljene začasne odsotnosti, |
| --- | --- |

—

zaposleni, katerih stroški dela so nastali v referenčnem obdobju, vendar začasno niso delali zaradi bolezni ali poškodbe, dopusta ali počitnic, stavke ali izprtja, dopusta zaradi izobraževanja ali usposabljanja, porodniškega ali starševskega dopusta, zmanjšane gospodarske dejavnosti, prekinitve dela zaradi slabega vremena, mehanskih okvar, pomanjkanja materiala, goriva ali elektrike, ali druge dovoljene ali nedovoljene začasne odsotnosti,

| — | zaposleni, ki delajo v tujini, če še naprej prejemajo plačilo od enote poročanja, |
| --- | --- |

—

zaposleni, ki delajo v tujini, če še naprej prejemajo plačilo od enote poročanja,

| — | zunanji sodelavci (5), vključno s tistimi, ki delajo na domu in na daljavo, če obstaja izrecna pogodba, da so taki delavci plačani na podlagi opravljenega dela: to je količina dela, ki se prispeva kot vložek v neki proizvodni proces. |
| --- | --- |

—

zunanji sodelavci (5), vključno s tistimi, ki delajo na domu in na daljavo, če obstaja izrecna pogodba, da so taki delavci plačani na podlagi opravljenega dela: to je količina dela, ki se prispeva kot vložek v neki proizvodni proces.

Izvzete so naslednje kategorije:

| — | trgovski zastopniki in druge osebe, ki so v celoti plačane s honorarji ali provizijami, niso na plačilnem seznamu ali so samozaposleni, |
| --- | --- |

—

trgovski zastopniki in druge osebe, ki so v celoti plačane s honorarji ali provizijami, niso na plačilnem seznamu ali so samozaposleni,

| — | lastniki, direktorji ali vodstveni delavci, ki so v celoti plačani v obliki udeležbe pri dobičku, |
| --- | --- |

—

lastniki, direktorji ali vodstveni delavci, ki so v celoti plačani v obliki udeležbe pri dobičku,

| — | družinski delavci, ki ne spadajo med zaposlene (kakor opredeljeno zgoraj) v podjetju ali lokalni enoti, |
| --- | --- |

—

družinski delavci, ki ne spadajo med zaposlene (kakor opredeljeno zgoraj) v podjetju ali lokalni enoti,

| — | samostojni delavci, |
| --- | --- |

—

samostojni delavci,

| — | neplačani prostovoljni delavci (ki npr. delajo za neprofitne ustanove, kot so dobrodelne organizacije). |
| --- | --- |

—

neplačani prostovoljni delavci (ki npr. delajo za neprofitne ustanove, kot so dobrodelne organizacije).

2.1   Spol

Šifre za posredovanje teh dveh kategorij je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.2   Starost

Navede se samo leto rojstva. Starost se nato izračuna kot razlika med referenčnim letom statističnega pregleda in letom rojstva.

2.3   Poklic v referenčnem letu (ISCO–88 (COM))

Poklic se šifrira v skladu z Mednarodno standardno klasifikacijo poklicev, različica 1988 (ISCO–88 (COM)), na dvomestni in če je možno, na trimestni ravni. Bistven podatek pri določanju poklica je navadno naziv delovnega mesta zaposlenega in opis glavnih nalog, ki jih opravlja v okviru službe.

Pripravniki ali študentje s pogodbo o zaposlitvi in vajenci se uvrstijo v poklic, za katerega opravljajo vajeništvo ali pripravništvo. Delovodje se tudi uvrstijo v poklic, v katerem opravljajo nadzor.

Šifre za posredovanje kategorij spremenljivke 2.3 je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.4   Vodstveni ali nadzorni položaj (neobvezno)

Ta binarna spremenljivka (kategoriji „da“/„ne“) označuje, ali ima zaposleni neko obliko vodstvene ali nadzorne funkcije. Izraz „vodstveni“ ne pomeni isto kot „nadzorni“, ker nekateri vodstveni delavci ne nadzirajo drugih zaposlenih. Poleg tega zaposleni z „nadzornim“ položajem ne spadajo izključno pod ISCO–88 (COM), glavna skupina 1 (zakonodajalci, visoki uradniki in menedžerji). Veliko zaposlenih, ki se jih šifrira pod skupino 2 (strokovnjaki) in skupino 3 (tehniki in drugi strokovni delavci), je lahko odgovornih za nadzor. Nadzorni položaj ima lahko zaposleni v kateri koli skupini ISCO-88 (COM), vključno s fizičnimi delavci.

Vodstvene funkcije vključujejo določanje, oblikovanje, izvajanje, vodenje ali svetovanje v zvezi s politikami in dejavnostmi v podjetjih ali ustanovah. Pogosto vključujejo nadzorne naloge.

Šteje se, da ima oseba nadzorni položaj, kadar nadzoruje delo najmanj ene osebe (vajenci niso vključeni). Običajno je naziv ali opis delovnega mesta take osebe „delovodja“ ali „nadzornik“ skupaj z nazivom poklica.

Šifre za posredovanje teh dveh kategorij je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.5   Najvišja dokončana stopnja izobrazbe in usposabljanja (ISCED 97)

Ta spremenljivka zadeva stopnjo splošne, strokovne ali visoke izobrazbe, ki jo je zaposleni pridobil po Mednarodni standardni klasifikaciji izobraževanja, različica 1997, (ISCED 97). Izraz „uspešno dokončana stopnja“ vključuje pridobitev spričevala ali diplome, če se potrdila izdajajo. Če se potrdila ne izdajajo, je za uspešno dokončanje obvezna polna prisotnost.

Razlikovati je treba naslednje stopnje ISCED 97:

| | ISCED 0 in 1 (šifra 01): | Predprimarna vzgoja in izobraževanje ter primarno izobraževanje ali prvo obdobje osnovnega izobraževanja |
| --- | --- | --- |

ISCED 0 in 1 (šifra 01):

Predprimarna vzgoja in izobraževanje ter primarno izobraževanje ali prvo obdobje osnovnega izobraževanja

Programi na tej stopnji običajno temeljijo na učnih enotah ali projektih, ki zagotavljajo otrokom začetno osnovno izobraževanje v branju, pisanju in matematiki, skupaj s temeljnim razumevanjem drugih predmetov, kot so zgodovina, zemljepis, naravoslovje, družboslovje, risanje in glasba. Ta stopnja običajno zajema šest let rednega šolanja.

| | ISCED 2 (šifra 02): | Nižje sekundarno izobraževanje ali drugo obdobje osnovnega izobraževanja |
| --- | --- | --- |

ISCED 2 (šifra 02):

Nižje sekundarno izobraževanje ali drugo obdobje osnovnega izobraževanja

Programi na tej stopnji ponavadi vključujejo večpredmetni pouk, bolj specializirane učitelje in pogosto več učiteljev, ki poučujejo predmete iz svojih področij specializacije. Naj tej stopnji pride do popolnega usvajanja temeljnih veščin in znanja.

| | ISCED 3 in 4 (šifra 03): | Višje sekundarno in posekundarno neterciarno izobraževanje |
| --- | --- | --- |

ISCED 3 in 4 (šifra 03):

Višje sekundarno in posekundarno neterciarno izobraževanje

Izobraževalni programi na višji sekundarni stopji (ISCED 3) praviloma zahtevajo okrog devet let predhodnega rednega izobraževanja, šteto od začetka stopnje ISCED 1, ali pa kombinacijo izobraževanja in poklicnih oziroma delovnih izkušenj.

Posekundarno neterciarno izobraževanje (ISCED 4) zajema programe, ki so z mednarodnega vidika na meji med višjim sekundarnim in posekundarnim izobraževanjem, čeprav bi v nacionalnem okviru prav lahko spadali bodisi v višje sekundarno izobraževanje ali posekundarno izobraževanje. Glede vsebine se ti programi ne morejo šteti za terciarne. Pogosto niso znatno zahtevnejši od programov na stopnji ISCED 3, uporabljajo pa se za širjenje znanja udeležencev, ki so že zaključili program na stopnji ISCED 3. Tipični primeri so programi, namenjeni pripravi na študij na stopnji ISCED 5 za tiste dijake, ki so sicer dokončali stopnjo ISCED 3, vendar jim opravljeni kurikulum ne omogoča vpisa na stopnjo 5, tj. temeljni programi za pripravo na visokošolsko izobraževanje ali kratki poklicni programi. Vključuje lahko tudi programe drugega ciklusa.

| | ISCED 5B (šifra 04): | Prvo obdobje terciarnega izobraževanja (po katerem se še ne pridobi najvišja akademska kvalifikacija) – poklicno |
| --- | --- | --- |

ISCED 5B (šifra 04):

Prvo obdobje terciarnega izobraževanja (po katerem se še ne pridobi najvišja akademska kvalifikacija) – poklicno

V nasprotju s 5A so ti programi praktično usmerjeni/specifični za poklic in so predvsem namenjeni pridobivanju praktičnih znanj ter znanj in izkušenj, potrebnih za zaposlitev v določenem poklicu ali dejavnosti ali razredu poklicev ali dejavnosti, uspešen zaključek teh programov pa udeležencem zagotovi kvalifikacijo, ki ustreza za trg dela.

| | ISCED 5A (šifra 05): | Prvo obdobje terciarnega izobraževanja (po katerem se še ne pridobi najvišja akademska kvalifikacija) – splošno |
| --- | --- | --- |

ISCED 5A (šifra 05):

Prvo obdobje terciarnega izobraževanja (po katerem se še ne pridobi najvišja akademska kvalifikacija) – splošno

To stopnjo sestavljajo terciarni programi z izobraževalno vsebino, ki je zahtevnejša od vsebine na stopnjah ISCED 3 in 4. Pogoj za vpis v te programe je običajno uspešno dokončana stopnja ISCED 3 ali podobna kvalifikacija na stopnji ISCED 4. Na teh programih se še ne pridobi najvišja akademska kvalifikacija. Ti programi morajo trajati skupno najmanj dve leti. Programi 5A so večinoma teoretski in so namenjeni pridobitvi izobrazbe, ki zadošča za vpis v programe za pridobitev najvišje akademske kvalifikacije in poklice, za katere je potrebna visoka usposobljenost.

| | ISCED 6 (šifra 06): | Drugo obdobje terciarnega izobraževanja (po katerem se pridobi najvišja akademska kvalifikacija) |
| --- | --- | --- |

ISCED 6 (šifra 06):

Drugo obdobje terciarnega izobraževanja (po katerem se pridobi najvišja akademska kvalifikacija)

Ta stopnja vključuje terciarne programe, ki vodijo k pridobitvi najvišje akademske kvalifikacije. Zato programi temeljijo na zahtevnem študiju in samostojnem raziskovanju in ne le na udeležbi na predavanjih. Običajno zahtevajo predložitev znanstvenega dela ali disertacije, primerne za objavo, ki je rezultat izvirnega raziskovanja in predstavlja pomemben prispevek k znanju.

Šifre za posredovanje zgoraj navedenih kategorij spremenljivke 2.5 je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.6   Doba zaposlitve v podjetju

Skupna doba zaposlitve v referenčnem mesecu mora temeljiti na številu zaključenih let službe. Navede se lahko katerikoli dan v referenčnem mesecu (npr. 1. ali 31. oktober). Skupna doba zaposlitve se nanaša na obdobje, odkar je zaposleni nastopil delo v podjetju, kar pa je lahko bilo tudi v drugi lokalni enoti. Prekinitve delovne dobe se ne odštevajo. V primeru združitve podjetij ali spremembe lastništva se dolžina delovne dobe izkazuje v skladu s štetjem podjetja.

Velikostne razrede za spremenljivko 2.6 in njihove šifre za posredovanje je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.7   Pogodbeni delovni čas (polni ali skrajšani)

Zaposleni za polni delovni čas so tisti zaposleni, katerih redni delovni čas je enak delovnemu času po kolektivni pogodbi ali običajnemu delovnemu času v obravnavani lokalni enoti, čeprav je njihova pogodba sklenjena za manj kot eno leto. Zaposleni za skrajšani delovni čas so tisti zaposleni, katerih delovni čas je krajši od rednega delovnega časa zaposlenih za polni delovni čas.

Šifre za posredovanje teh dveh kategorij spremenljivke 2.7 je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.7.1   Delež rednega delovnega časa zaposlenega za polni delovni čas

Pri zaposlenem za polni delovni čas je ta delež vedno 100 %. Pri zaposlenem za skrajšani delovni čas morajo biti opravljene ure po pogodbi izražene kot delež števila rednih ur, ki jih opravi zaposleni za polni delovni čas v lokalni enoti (na enakovrednem delovnem mestu).

2.8   Vrsta pogodbe o zaposlitvi

Glede vrste pogodbe o zaposlitvi je treba predložiti naslednje podatke:

| — | pogodba za nedoločen čas, |
| --- | --- |

—

pogodba za nedoločen čas,

| — | začasna pogodba/pogodba za določen čas (razen vajencev, vključno s pripravniki ali študenti, ki prejemajo plačila), |
| --- | --- |

—

začasna pogodba/pogodba za določen čas (razen vajencev, vključno s pripravniki ali študenti, ki prejemajo plačila),

| — | vajenska pogodba. |
| --- | --- |

—

vajenska pogodba.

Pogodba o zaposlitvi za nedoločen čas je pogodba med zaposlenim in delodajalcem, za katero dejansko trajanje ni bilo vnaprej dogovorjeno.

Pogodba o zaposlitvi se šteje kot začasna ali za določen čas, če je bil namen delodajalca in zaposlenega, da se trajanje pogodbe določi z nekaterimi pogoji, kot je dokončni terminski načrt za dokončanje dela, dokončanje določenih nalog ali vrnitev drugega zaposlenega, ki ga je ta zaposleni trenutno nadomeščal. V to kategorijo spadajo pripravniki in študentje, ki so plačani za svoje delo.

Vajenske pogodbe so posebne pogodbe za določen čas, ki se sklenejo med delodajalcem in vajencem. Namen pogodbe je omogočiti vajencu pridobitev praktičnih izkušenj na določenem področju.

Šifre za posredovanje teh treh kategorij spremenljivke 2.8 je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

2.9   Državljanstvo (neobvezno)

Državljanstvo se opredeli kot zakonito državljanstvo vsake osebe in državljan je oseba, ki je zakoniti državljan po rojstvu ali sprejemu v državljanstvo bodisi z izjavo, izbiro, poroko ali na drug način.

Izbrati je treba eno od možnosti:

| — | rezident z državljanstvom, |
| --- | --- |

—

rezident z državljanstvom,

| — | rezident s tujim državljanstvom, |
| --- | --- |

—

rezident s tujim državljanstvom,

| — | dnevni migrant iz druge države. |
| --- | --- |

—

dnevni migrant iz druge države.

Šifre za posredovanje teh treh kategorij spremenljivke 2.9 je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

3.   Podatki o delovnem času za posameznega zaposlenega v vzorcu

Za izračun števila plačanih ur se uporabljajo naslednje spremenljivke, ki se nanašajo na čas. Plačane ure so opredeljene kot:

| — | redne ure in nadure, plačane v referenčnem obdobju, |
| --- | --- |

—

redne ure in nadure, plačane v referenčnem obdobju,

| — | vse ure, za katere je bil zaposleni plačan po znižani urni postavki, tudi če je bila razlika pokrita s plačili iz sredstev za socialno varnost, |
| --- | --- |

—

vse ure, za katere je bil zaposleni plačan po znižani urni postavki, tudi če je bila razlika pokrita s plačili iz sredstev za socialno varnost,

| — | neopravljene ure v referenčnem obdobju, ki so bile kljub temu plačane (letni dopust/počitnice, odsotnost zaradi bolezni, državni prazniki in druge plačane ure, vključno z odsotnostjo zaradi zdravniških pregledov, rojstva, poroke, pogreba, selitve itd.). |
| --- | --- |

—

neopravljene ure v referenčnem obdobju, ki so bile kljub temu plačane (letni dopust/počitnice, odsotnost zaradi bolezni, državni prazniki in druge plačane ure, vključno z odsotnostjo zaradi zdravniških pregledov, rojstva, poroke, pogreba, selitve itd.).

3.1   Število tednov, na katera se nanašajo bruto letna plačila.

Spremenljivka 3.1 se nanaša na delovni čas zaposlenega, ki je bil v letu dejansko plačan in mora ustrezati dejanski bruto letni plači (spremenljivka 4.1). Uporabljena bo za preračun dejanskih bruto letnih plač in letnih dodatkov in nadomestil v primerih, ko je zaposleni delal manj kot polno leto, tj. manj kot 52 tednov.

Zaposlene za skrajšani delovni čas je treba obravnavati kot zaposlene za polni delovni čas, ne glede na opravljene ure. Če je bil zaposleni za skrajšani delovni čas plačan za polno leto, vnesite „52“ tednov. Če je bil zaposleni za skrajšani delovni čas plačan za 6 mesecev, vnesite „26“ tednov.

3.2   Število dejansko plačanih ur v referenčnem mesecu

Tukaj se zahteva število dejansko plačanih ur v referenčnem mesecu in ne število ur v običajnem delovnem mesecu. Dejansko plačane ure vključujejo vse v mesecu opravljene in plačane redne ure in nadure. Neopravljene ure, ki so bile kljub temu plačane, se štejejo kot „plačane ure“ (npr. letni dopust, državni prazniki, plačan bolniški dopust, plačano poklicno izobraževanje, plačan izredni dopust itd.).

Spremenljivka 3.2 mora biti skladna z bruto plačo za referenčni mesec (spremenljivka 4.2). To pomeni, da se ure, ki jih delodajalec plača po znižani urni postavki za čas odsotnosti, ne štejejo.

Če na plačane ure zaposlenega vpliva čas neplačane odsotnosti, jih je treba prilagoditi, da bi dobili število plačanih ur za cel mesec. Če je na primer na voljo podatek, da je čas neplačane odsotnosti zaposlenega v referenčnem mesecu znašal 20 %, se spremenljivka 3.2 pomnoži s korekcijskim faktorjem 1.25.

3.2.1   Število nadur, plačanih v referenčnem mesecu

Nadure vključujejo ure, opravljene poleg ur rednega ali dogovorjenega delovnega časa v mesecu. Če so na primer štiri ure plačane po urni postavki, ki znaša 1,5-krat normalna urna postavka, vnesite 4 in ne 6. Vključiti je treba samo tiste nadure, ki ustrezajo plačilu za nadure, izkazanem pod 4.2.1. Torej mora biti spremenljivka 3.2.1 skladna s plačili za nadure v referenčnem mesecu (spremenljivka 4.2.1). Proste ure namesto neplačanih delovnih ur in čas, preživet na poti, se ne štejejo kot nadure.

Spremenljivka 3.2.1. je sestavni del 3.2, zato se v primeru neplačane odsotnosti tudi to vrednost ustrezno prilagodi oziroma preračuna. Če je na primer znano, da je čas neplačane odsotnosti zaposlenega v referenčnem mesecu znašal 20 %, se spremenljivka 3.2.1 pomnoži s korekcijskim faktorjem 1,25.

3.3   Število dni letnega dopusta na leto

Nanaša se na skupno število plačanega letnega dopusta, pri čemer so izključeni bolniški dopust in državni prazniki, izraženo v dnevih. Nanaša se na skupno letno število dni plačanega rednega dopusta, vključno s tistimi, ki so zaposlenemu priznani zaradi starosti, izvajanja posebnih nalog, delovne dobe itd.

Znano je, da veliko delodajalcev ne more navesti števila dni dopusta, ki ga zaposleni dejansko vzame v letu. Zato se spremenljivka 3.3 nanaša na upravičenost do letnega dopusta, ki se uporabi kot približek za dejansko izkoriščen letni dopust.

Kot dnevi letnega dopusta se ne štejejo:

| — | bolniški dopust, |
| --- | --- |

—

bolniški dopust,

| — | dopust zaradi usposabljanja, |
| --- | --- |

—

dopust zaradi usposabljanja,

| — | plačani izredni dopust zaradi osebnih razlogov, |
| --- | --- |

—

plačani izredni dopust zaradi osebnih razlogov,

| — | dodatne proste ure, priznane z uredbo skrajšanju delavnika. |
| --- | --- |

—

dodatne proste ure, priznane z uredbo skrajšanju delavnika.

Zaradi primerjave vsak teden ustreza pet dnevom. Sobote in nedelje ne smejo biti vključene. Na primer, če je zaposleni s polnim delovnim časom upravičen do pet tednov letnega dopusta, to ustreza 25 dnem.

Nasprotno pa upravičenost do pet tednov dopusta zaposlenega za skrajšani delovni čas, ki dela 60 % rednega delovnega časa zaposlenega za polni delovni čas (spremenljivka 2.7.1) pomeni upravičenost do samo 15 polnih dni dopusta.

3.4   Drugi dnevi plačane odsotnosti na leto (neobvezno)

Tudi ta spremenljivka se izrazi v dnevih. Vključuje na primer:

| — | skupno število dejansko izkoriščenega plačanega bolniškega dopusta v letu, |
| --- | --- |

—

skupno število dejansko izkoriščenega plačanega bolniškega dopusta v letu,

| — | plačani izredni dopust zaradi osebnih razlogov, |
| --- | --- |

—

plačani izredni dopust zaradi osebnih razlogov,

| — | državne praznike. |
| --- | --- |

—

državne praznike.

Ne vključuje plačanih dni, ki se štejejo kot enakovredne dejansko opravljenim dnem, kot so plačani dnevi v letu, ki jih zaposleni preživi na poklicnem usposabljanju.

4.   Podatki o plači za posameznega zaposlenega v vzorcu

V vse naslednje spremenljivke v zvezi z letno, mesečno in urno plačo je treba vključiti tiste zaposlene, ki so v referenčnem mesecu dejansko prejeli plačilo. Zaposlene, ki v referenčnem mesecu niso prejeli plačila, je treba izključiti.

Izključiti je treba tudi tiste zaposlene, na katerih bruto plače v referenčnem mesecu (spremenljivka 4.2) vpliva neplačana odsotnost (zaradi bolniškega, porodniškega ali študijskega dopusta) in plače ni mogoče ustrezno prilagoditi za zadovoljivo oceno plače zaposlenega za cel mesec.

Faktor preračuna na celotno populacijo za zaposlene (spremenljivka 5.2) se mora nanašati izključno na tiste vzorčene zaposlene, za katere se lahko primerno izračuna ocena mesečne bruto plače.

4.1   Bruto letna plača v referenčnem letu

Bruto letna plača zajema izplačila v denarju in naravi, plačana v referenčnem letu pred odbitkom vseh davkov in prispevkov za socialno varnost, ki jih plačajo prejemniki mesečne plače in jih zadrži delodajalec.

Glavna razlika med letno in mesečno plačo je, da letna plača ni zgolj vsota neposrednih izplačil, dodatkov in nadomestil, plačanih zaposlenim ob vsaki plači. Letna plača torej običajno presega število, dobljeno z množenjem „običajnega mesečnega plačila“ z 12.

„Običajno mesečno plačilo“ vključuje tiste dodatke in nadomestila, ki jih zaposleni prejme ob vsaki plači, tudi če se znesek „rednih“ dodatkov in nadomestil spreminja, ne vključuje pa dodatkov in nadomestil, ki niso izplačana ob vsaki plači. Poleg tega se pri mesečni plači ne upoštevajo plačila v naravi. Letna plača pa zajema tudi „neobičajna plačila“, tj. plačila, ki se ne izplačujejo ob vsaki plači (spremenljivka 4.1.1) in plačila v naravi (spremenljivka 4.1.2).

Podatke za spremenljivko 4.1 je treba predložiti za vse zaposlene, za katere so na voljo podatki o bruto mesečni plači (spremenljivka 4.2), kar pomeni, da se spremenljivka 4.1 ne predloži za zaposlene, katerih bruto mesečne plače ni mogoče oceniti. Ti zaposleni se izključijo iz vzorca.

Ni pomembno, če se plača zaposlenega ne nanaša vedno na celo leto. Nekateri zaposleni bodo imeli obdobja neplačane odsotnosti ali se bodo pridružili podjetju ali ga zapustili sredi leta. Vnesti je treba dejansko bruto plačo v referenčnem letu. Kadar znaša spremenljivka 3.1 (število tednov, na katere se nanaša letna plača) manj kot 52 tednov, bo spremenljivka 3.1 uporabljena za preračun spremenljivke 4.1 in njenih sestavnih delov.

4.1.1   Letni dodatki in nadomestila, ki se ne izplačujejo v ob vsaki plači

Ta spremenljivka zajema postavke, ki se ne izplačujejo ob vsaki plači, kot so:

| — | trinajsta in štirinajsta plača, |
| --- | --- |

—

trinajsta in štirinajsta plača,

| — | regres za dopust, |
| --- | --- |

—

regres za dopust,

| — | četrtletne ali letne premije podjetja, |
| --- | --- |

—

četrtletne ali letne premije podjetja,

| — | dodatki za storilnost, glede na zastavljene cilje, priznanja zaposlenim, spodbude za na novo zaposlene, |
| --- | --- |

—

dodatki za storilnost, glede na zastavljene cilje, priznanja zaposlenim, spodbude za na novo zaposlene,

| — | dodatki ob odhodu iz podjetja ali upokojitvi, |
| --- | --- |

—

dodatki ob odhodu iz podjetja ali upokojitvi,

| — | izplačila za nazaj. |
| --- | --- |

—

izplačila za nazaj.

4.1.2   Letna izplačila v naravi (neobvezno)

Ta spremenljivka se nanaša na oceno vrednosti vsega blaga in storitev, ki jih da v referenčnem obdobju podjetje ali lokalna enota na razpolago zaposlenim. Vključuje izdelke podjetja, stanovanja za zaposlene, službene avtomobile, delniške opcije in programe za nakup delnic. Če so na voljo podatki o dohodnini na plače v naravi, se lahko uporabijo kot približek.

Če znaša spremenljivka 3.1 manj kot 52 tednov, se spremenljivka 4.1.2 ne prilagodi.

4.2   Bruto plača za referenčno leto

Ta spremenljivka zajema plačila v denarju, izplačana v referenčnem mesecu pred odbitkom vseh davkov in prispevkov za socialno varnost, ki jih plačajo prejemniki mesečne plače ter jih zadrži delodajalec. Spremenljivka 4.2 mora biti skladna s številom plačanih ur v referenčnem mesecu (spremenljivka 3.2).

Vključeni so naslednji elementi:

| — | vsa izplačila, ki se nanašajo na to obdobje (tudi če so dejansko izplačana izven reprezentativnega meseca), vključno s plačilom nadur, dodatke za izmensko delo, druge dodatke, provizije itd., |
| --- | --- |

—

vsa izplačila, ki se nanašajo na to obdobje (tudi če so dejansko izplačana izven reprezentativnega meseca), vključno s plačilom nadur, dodatke za izmensko delo, druge dodatke, provizije itd.,

| — | plačila za nadure, dodatki za timsko delo, nočno delo, delo ob koncu tedna, provizije itd., |
| --- | --- |

—

plačila za nadure, dodatki za timsko delo, nočno delo, delo ob koncu tedna, provizije itd.,

| — | dodatki in nadomestila, redno izplačana ob vsaki plači, čeprav se znesek mesečno spreminja, |
| --- | --- |

—

dodatki in nadomestila, redno izplačana ob vsaki plači, čeprav se znesek mesečno spreminja,

| — | plačila za obdobja odsotnosti z dela in prekinitev dela, ki jih v celoti izplača delodajalec, |
| --- | --- |

—

plačila za obdobja odsotnosti z dela in prekinitev dela, ki jih v celoti izplača delodajalec,

| — | družinski dodatki in druge nagrade v gotovini, ki so določene s kolektivnimi pogodbami ali prostovoljno dogovorjene, |
| --- | --- |

—

družinski dodatki in druge nagrade v gotovini, ki so določene s kolektivnimi pogodbami ali prostovoljno dogovorjene,

| — | plačila v varčevalno shemo zaposlenih. |
| --- | --- |

—

plačila v varčevalno shemo zaposlenih.

Izključeno je naslednje:

| — | plačila, izplačana v tem obdobju, ki pa se nanašajo na druga obdobja, kot so plačila za nazaj, predujmi oziroma plačila za dopust ali bolniško odsotnost izven tega obdobja, |
| --- | --- |

—

plačila, izplačana v tem obdobju, ki pa se nanašajo na druga obdobja, kot so plačila za nazaj, predujmi oziroma plačila za dopust ali bolniško odsotnost izven tega obdobja,

| — | občasne bonitete in nagrade, ki se ne izplačujejo redno ob vsakem plačilnem dnevu, |
| --- | --- |

—

občasne bonitete in nagrade, ki se ne izplačujejo redno ob vsakem plačilnem dnevu,

| — | plačila za odsotnost, ki jih plača delodajalec po znižani urni postavki, |
| --- | --- |

—

plačila za odsotnost, ki jih plača delodajalec po znižani urni postavki,

| — | zakonsko določeni družinski dodatki, |
| --- | --- |

—

zakonsko določeni družinski dodatki,

| — | dodatki za delovne obleke ali orodje, |
| --- | --- |

—

dodatki za delovne obleke ali orodje,

| — | povračila ali plačila za potovanje, dnevnice itd. in drugi stroški, nastali pri izvajanju dela za delodajalca, |
| --- | --- |

—

povračila ali plačila za potovanje, dnevnice itd. in drugi stroški, nastali pri izvajanju dela za delodajalca,

| — | plačila v naravi. |
| --- | --- |

—

plačila v naravi.

Kadar na mesečno bruto plačo zaposlenega vpliva neplačana odsotnost (zaradi bolezni, porodniškega ali študijskega dopusta, ali preprosto zato, ker zaposleni nastopi ali preneha službo v podjetju sredi referenčnega meseca), je treba plačo ustrezno prilagoditi, da bi dobili oceno polne mesečne plače zaposlenega. Kadar mesečne plače ni mogoče prilagoditi tako, da bi ocenjeni znesek ustrezal plači celega meseca, se zaposlenega izključi iz vzorca.

4.2.1   Plača, povezana z nadurnim delom

Navede se znesek plačila, izplačanega za nadurno delo. Šteti je treba celotno urno postavko in ne samo pribitka k normalni urni postavki. Spremenljivka 4.2.1 mora biti skladna s spremenljivko 3.2.1 (številom plačanih nadur v referenčnem mesecu).

4.2.2   Posebna plačila za izmensko delo

To se nanaša na posebne premije za izmensko ter nočno delo ali za delo ob koncu tedna, kadar se to ne šteje kot nadure. Znesek, ki ga je treba vključiti, je pribitek ali dodatno plačilo, ne celotno plačilo za tako izmensko delo.

4.2.3   Obvezni socialni prispevki in davki, ki jih delodajalec plača v imenu zaposlenega (neobvezno)

Ta spremenljivka se nanaša na skupni znesek obveznih socialnih prispevkov in davkov, ki jih plača delodajalec v imenu zaposlenega vladnim organom v referenčnem mesecu. Ta podatek je potreben za izračun neto mesečne plače za posameznega zaposlenega (glej sliko „Spremenljivke v zvezi s plačami“ na koncu Priloge I).

Če na mesečno plačo zaposlenega vpliva neplačana odsotnost, je treba spremenljivko 4.2.3 (vključno z deloma 4.2.3.1 in 4.2.3.2) ustrezno prilagoditi, da bi dobili oceno odbitkov za cel mesec.

4.2.3.1   Obvezni prispevki za socialno varnost (neobvezno)

To se nanaša na znesek prispevka za socialno varnost s strani zaposlenega, ki je določen z zakonom ali kolektivno pogodbo in ga zadrži delodajalec.

4.2.3.2   Davki (neobvezno)

To se nanaša na znesek vseh davkov na plačo zaposlenega, ki jih delodajalec zadrži za referenčni mesec in jih plača davčnim organom v imenu zaposlenega.

4.3   Povprečna bruto plača na uro v referenčnem mesecu

Zahtevan podatek je povprečna bruto plača na uro, izplačana zaposlenemu v referenčnem mesecu. Številka mora biti skladna s povprečno bruto plačo na uro, izračunano iz bruto plače za referenčni mesec (spremenljivka 4.2), deljeno s številom plačanih ur za isto obdobje (spremenljivka 3.2).

5.   Faktorji preračuna na celotno populacijo

Podatki za anketo o strukturi plač se ponavadi zbirajo z dvofaznim vzorčenjem. V tem primeru se celotna populacija lokalnih enot najprej razdeli na podpopulacije, ki se med seboj ne prekrivajo (stratume), in iz vsakega stratuma se vzame vzorec lokalnih enot. Nato se iz vsake lokalne enote vzame vzorec zaposlenih.

Faktor preračuna 5.1 je potreben, da bi na podlagi zbranih podatkov o vzorčenih lokalnih enotah ocenili populacijo vseh lokalnih enot v zadevnem stratumu. Podobno faktor preračuna 5.2 omogoča oceno populacije vseh zaposlenih v istem stratumu na podlagi podatkov o vzorčenih zaposlenih.

Na splošno se v primeru odločitve, da je treba mikropodatke za posamezno podjetje ali posameznega zaposlenega (iz katerega koli razloga) umakniti ali če podatki niso na voljo, je treba zaradi prilagoditve začetnih uteži lokalnih enot oziroma zaposlenih faktorje preračuna ponovno izračunati z ustrezno metodo, denimo z umerjanjem.

5.1   Faktor preračuna na celotno populacijo za lokalno enoto

Faktor preračuna 5.1 za posamezno lokalno enoto se izračuna znotraj vsakega vzorčenega stratuma. Daje podatek o številu lokalnih enot v stratumu, ki ga predstavlja vsaka lokalna enota v vzorcu. Torej je spremenljivka 5.1 (vsaj pred uporabo katere koli metode za ponovno tehtanje lokalnih enot) faktor, s katerim je treba množiti število lokalnih enot v vzorcu, da bi dobili oceno populacije vseh lokalnih enot v zadevnem stratumu.

V primeru odločitve, da se neka lokalna enota umakne iz vzorca (zaradi neodgovora, napake zajetja, naknadne stratifikacije itd.), je treba faktor preračuna 5.1 ponovno izračunati zaradi upoštevanja izključenih lokalnih enot.

5.2   Faktor preračuna na celotno populacijo za zaposlene

Faktor preračuna za zaposlene se izračuna za vsako lokalno enoto v vzorcu. Spremenljivka 5.2 je (vsaj pred uporabo katere koli metode za ponovno tehtanje začetnih uteži zaposlenih) faktor, s katerim je treba množiti število zaposlenih v vzorcu, da bi dobili oceno populacije za zadevni stratum.

Pomembno je, da je število zaposlenih v vzorcu, dobljenem iz lokalne enote, enako številu zaposlenih, ki so v referenčnem mesecu prejeli plačilo za cel mesec. Kadar je treba izključiti nekatere vzorčene zaposlene, ki so imeli v referenčnem mesecu obdobje(-a) neplačane odsotnosti, je treba predloženi faktor preračuna 5.2 ponovno izračunati z upoštevanjem izključenih zaposlenih.

---

(1)  UL L 76, 30.3.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003.

(2)  Zajetje podatkov v oddelku L NACE Rev. 1.1 je neobvezno. Zajetje podatkov o zaposlenih v podjetjih z manj kot 10 zaposlenimi je prav tako neobvezno.

(3)  Zajetje podatkov v oddelku L NACE Rev.1.1 je neobvezno. Prav tako je neobvezno zajetje podatkov o zaposlenih v podjetjih z manj kot 10 zaposlenimi.

(4)  Da bi se izognili dvojnemu štetju, je treba delovne ure oseb, ki jih zaposlujejo agencije za začasno zaposlovanje, vključiti v dejavnost agencije, ki jih zaposluje (NACE Rev.1, 74.50), in ne v dejavnost podjetja, za katerega dejansko delajo.

(5)  Zunanji sodelavec je oseba, ki se strinja, da bo delala za določeno podjetje ali dobavljala določeno količino blaga ali storitev za določeno podjetje po predhodnem dogovoru ali pogodbi s tem podjetjem, toda v njem nima delovnega mesta (Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Evropski skupnosti, ESA 95: 11.13(g)).

---

PRILOGA III

POSREDOVANJE REZULTATOV

Posamezni podatki glede posamezne lokalne enote in posameznega zaposlenega se morajo izkazati v obliki dveh vrst zapisa mikropodatkov:

| A | : | zapisi za lokalne enote |
| --- | --- | --- |
| B | : | zapisi za zaposlene. |

A

:

zapisi za lokalne enote

B

:

zapisi za zaposlene.

Zapisi zaposlenih morajo biti povezani z zapisi lokalnih enot s ključem, ki ne razkriva identitete podjetja. To je lahko logaritem ali obstoječ ključ, pod pogojem, da se za lokalno enoto in za zaposlenega uporablja isti ključ. Za enostavno identifikacijo zaposlenih je treba poleg tega zagotoviti ključ za vsakega zaposlenega, ki ne omogoča identifikacije osebe.

Spremenljivke

Vse postavke za zapise A in B je treba izpolniti v celoti. Izpolniti je treba vse posamezne postavke, vključno z neobveznimi spremenljivkami (glej spodaj). „Bianco“ podatki niso dovoljeni.

Obvezne spremenljivke

Pri vseh obveznih spremenljivkah je treba za vse zapise mikropodatkov navesti popolne podatke. V nasprotnem primeru predloženi faktorji preračuna na celotno populacijo ne bodo primerni za vse spremenljivke.

Neobvezne spremenljivke

Šifrirane morajo biti izključno v skladu z naslednjimi pravili:

| | Kadar so pri neobvezni spremenljivki na voljo podatki, je zaželeno izkazovanje podatkov za vse enote opazovanja ali zaposlene (kot pri obveznih spremenljivkah). |
| --- | --- |

Kadar so pri neobvezni spremenljivki na voljo podatki, je zaželeno izkazovanje podatkov za vse enote opazovanja ali zaposlene (kot pri obveznih spremenljivkah).

| | Kadar pri neobvezni spremenljivki ni voljo podatkov, vnesite „OPT“ za alfanumerične spremenljivke in „99999999“ za numerične spremenljivke (število, sestavljeno iz devetic, ustreza dolžini polja). |
| --- | --- |

Kadar pri neobvezni spremenljivki ni voljo podatkov, vnesite „OPT“ za alfanumerične spremenljivke in „99999999“ za numerične spremenljivke (število, sestavljeno iz devetic, ustreza dolžini polja).

Ničelne vrednosti

„0“: uporablja se izključno za tiste spremenljivke, pri katerih se ničelne vrednost včasih dejansko pojavljajo (npr. kadar zaposleni v referenčnem mesecu nima nobene nadure).

Kategorije spremenljivk ankete o strukturi plač (RSP)

Spremenljivke RSP, navedene v Prilogi I, so kvalitativne ali kvantitativne. Večina spremenljivk, ki se nanašajo na lokalno enoto in individualne značilnosti zaposlenih, je kvalitativnih. Te spremenljivke RSP so povezane z omejenim številom kategorij.

Kvantitativne spremenljivke RSP so bodisi povezane z nekim številom (število zaposlenih, število ur, dni ali tednov) ali spremenljivke, ki se nanašajo na plače.

Kategorije kvalitativnih spremenljivk RSP kot tudi razrede kvantitativnih spremenljivk SRSS je določil Eurostat v izvedbenem dokumentu.

Vsebina zapisov A in B

Vsebina in zaporedje spremenljivk z zapisih A in B ter šifre, ki jih je treba uporabljati, bodo določeni v ločenih dokumentih.

Zapisi morajo vsebovati eno polje na spremenljivko. Numerične spremenljivke morajo biti izražene absolutno, to je z navedbo celega števila (ne z decimalkami, deseticami, tisočicami, v milijonih itd.). Vendar pa je treba zaradi potrebe po natančnosti vrednosti za spremenljivke 4.3, 5.1 in 5.2 navesti na dve decimalki.

Ena numerična spremenljivka pa je drugačna. To je „delež rednih ur zaposlenih za polni delovni čas“ (spremenljivka 2.7.1), ki mora biti izražena v odstotkih in navedena na dve decimalki natančno, npr. 43,27.

Kadar se numerične spremenljivke nanašajo na denarne vrednosti (kot so urna, mesečna, letna plača in dodatki, davki, prispevki za socialno varnost, plačila v naravi), morajo biti izražene v enotah nacionalne valute
  zadevne države.

Posredovanje

Države članice pošiljajo Komisiji (Eurostatu) podatke in metapodatke, ki jih zahteva ta uredba, v elektronski obliki skladno s standardom za izmenjavo podatkov, ki ga je predlagal Eurostat. Eurostat bo dal na razpolago podrobno dokumentacijo v zvezi s sprejetim(-i) standardom(-di) in zagotovil navodila za izvajanje tega-(eh) standarda(-dov) v skladu z zahtevami te uredbe.

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/47

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1739/2005

z dne 21. oktobra 2005

o zahtevah zdravstvenega varstva živali za premike cirkuških živali med državami članicami

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz naslova I Priloge A k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti člena 23 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 92/65/EGS je ustrezno določiti, z odstopanjem od splošnih pravil o premikih živali v Poglavju II zadevne direktive, posebne zahteve zdravstvenega varstva živali za premike cirkuških živali. Ukrepi, predvideni v tej uredbi, se morajo uporabljati za potujoče razstave, sejme ali nastope živali, vendar ne za stalne ustanove iz člena 2(1)(c) Direktive 92/65/EGS. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 92/65/EGS je ustrezno določiti, z odstopanjem od splošnih pravil o premikih živali v Poglavju II zadevne direktive, posebne zahteve zdravstvenega varstva živali za premike cirkuških živali. Ukrepi, predvideni v tej uredbi, se morajo uporabljati za potujoče razstave, sejme ali nastope živali, vendar ne za stalne ustanove iz člena 2(1)(c) Direktive 92/65/EGS.

| (2) | Zaradi zdravstvenega varstva živali je nujno, da imajo pristojni organi nekatere podatke o cirkusih in sejmih s cirkuškimi živalmi, še zlasti v zvezi s premiki med državami članicami. Zato je primerno zahtevati, da se takšni cirkusi in sejmi registrirajo v državi članici in da se njihovi itinerarji zapišejo. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi zdravstvenega varstva živali je nujno, da imajo pristojni organi nekatere podatke o cirkusih in sejmih s cirkuškimi živalmi, še zlasti v zvezi s premiki med državami članicami. Zato je primerno zahtevati, da se takšni cirkusi in sejmi registrirajo v državi članici in da se njihovi itinerarji zapišejo.

| (3) | Cirkusi in sejmi pogosto delujejo zunaj svoje izvorne države članice. Zato jim je treba omogočiti, da se registrirajo v državi članici, kjer imajo običajno bivališče ali sedež, čeprav to ni njihova izvorna država članica. |
| --- | --- |

(3)

Cirkusi in sejmi pogosto delujejo zunaj svoje izvorne države članice. Zato jim je treba omogočiti, da se registrirajo v državi članici, kjer imajo običajno bivališče ali sedež, čeprav to ni njihova izvorna država članica.

| (4) | Nastop živali vključuje eno samo žival ali omejeno število živali, katerih osnovni namen je javna razstava ali zabava, in zanj lahko velja neodvisna last in upravljanje. Nastopi živali se lahko izvajajo zunaj njihove izvorne države članice, na primer kot del cirkusa ali pri opravljanju individualnega dela, na primer razvedrilne ali filmske dejavnosti. Zato je ustrezno vključiti nastope živali v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Nastop živali vključuje eno samo žival ali omejeno število živali, katerih osnovni namen je javna razstava ali zabava, in zanj lahko velja neodvisna last in upravljanje. Nastopi živali se lahko izvajajo zunaj njihove izvorne države članice, na primer kot del cirkusa ali pri opravljanju individualnega dela, na primer razvedrilne ali filmske dejavnosti. Zato je ustrezno vključiti nastope živali v področje uporabe te uredbe.

| (5) | Tveganje za zdravje živali, ki ga predstavlja cirkus ali sejem, je neposredno povezano z vrstami živali v cirkusu ali na sejmu. Od upravljavcev cirkusov in nastopov živali je zato treba zahtevati, da vodijo evidenco z ustreznimi podatki o prisotnosti svojih živali. |
| --- | --- |

(5)

Tveganje za zdravje živali, ki ga predstavlja cirkus ali sejem, je neposredno povezano z vrstami živali v cirkusu ali na sejmu. Od upravljavcev cirkusov in nastopov živali je zato treba zahtevati, da vodijo evidenco z ustreznimi podatki o prisotnosti svojih živali.

| (6) | Treba je omogočiti nadzor nad zdravstvenim stanjem cirkuških živali. Ob upoštevanju različnih načinov, na katere se cirkuške živali premikajo znotraj Skupnosti, je ustrezno zagotoviti potne liste za cirkuške živali, v katerih morajo biti zapisani vsi ustrezni podatki o zdravju živali, vključno s podrobnostmi o uradnem preskušanju in cepljenjih. |
| --- | --- |

(6)

Treba je omogočiti nadzor nad zdravstvenim stanjem cirkuških živali. Ob upoštevanju različnih načinov, na katere se cirkuške živali premikajo znotraj Skupnosti, je ustrezno zagotoviti potne liste za cirkuške živali, v katerih morajo biti zapisani vsi ustrezni podatki o zdravju živali, vključno s podrobnostmi o uradnem preskušanju in cepljenjih.

| (7) | Pravila o zdravstvenem varstvu živali za cirkuške živali lahko temeljijo na istih načelih kot zakonodaja Skupnosti o zdravstvenem varstvu živali pri trgovanju znotraj Skupnosti z domačimi živalmi, ki so na gospodarstvih, vključno z Direktivo Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (2) ter Direktivo Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami (3). Vseeno je treba ta pravila prilagoditi posebnim težavam, ki jih predstavljajo ustrezne vrste živali, ko so v cirkusih ali na sejmih, in jih mora potrditi uradni veterinar, kot je določeno v členu 2(7) Direktive Sveta 90/425/EGS (4). |
| --- | --- |

(7)

Pravila o zdravstvenem varstvu živali za cirkuške živali lahko temeljijo na istih načelih kot zakonodaja Skupnosti o zdravstvenem varstvu živali pri trgovanju znotraj Skupnosti z domačimi živalmi, ki so na gospodarstvih, vključno z Direktivo Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (2) ter Direktivo Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami (3). Vseeno je treba ta pravila prilagoditi posebnim težavam, ki jih predstavljajo ustrezne vrste živali, ko so v cirkusih ali na sejmih, in jih mora potrditi uradni veterinar, kot je določeno v členu 2(7) Direktive Sveta 90/425/EGS (4).

| (8) | Pogoji zdravstvenega varstva živali in spremljajoča dokumentacija ali potni listi so bili določeni za premike mačk, psov in belih dihurjev znotraj Skupnosti v Uredbi (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter kopitarjev v Odločbi Komisije 93/623/EGS (6). Cirkuške živali teh vrst morajo zato izpolnjevati pravila o potnih listih in zdravstvenem varstvu živali, ki so določena v tej uredbi in tej odločbi. |
| --- | --- |

(8)

Pogoji zdravstvenega varstva živali in spremljajoča dokumentacija ali potni listi so bili določeni za premike mačk, psov in belih dihurjev znotraj Skupnosti v Uredbi (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter kopitarjev v Odločbi Komisije 93/623/EGS (6). Cirkuške živali teh vrst morajo zato izpolnjevati pravila o potnih listih in zdravstvenem varstvu živali, ki so določena v tej uredbi in tej odločbi.

| (9) | Zaradi doslednosti je ustrezno dovoliti Irski, Cipru, Malti in Združenemu kraljestvu, da za cirkuške živali, ki so dovzetne za steklino, uporabljajo svoja nacionalna pravila o karanteni, kot je predvideno v Direktivi 92/65/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi doslednosti je ustrezno dovoliti Irski, Cipru, Malti in Združenemu kraljestvu, da za cirkuške živali, ki so dovzetne za steklino, uporabljajo svoja nacionalna pravila o karanteni, kot je predvideno v Direktivi 92/65/EGS.

| (10) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, ne smejo posegati v zakonodajo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (7). |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, ne smejo posegati v zakonodajo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (7).

| (11) | Za zagotovitev popolne sledljivosti cirkuških živali je treba zapisati njihove premike znotraj Skupnosti z uporabo sistema TRACES, ki ga uvaja Odločba Komisije 2004/292/ES (8), in izpolnjevati zahteve potrjevanja za trgovanje znotraj Skupnosti, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanih s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (9). |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev popolne sledljivosti cirkuških živali je treba zapisati njihove premike znotraj Skupnosti z uporabo sistema TRACES, ki ga uvaja Odločba Komisije 2004/292/ES (8), in izpolnjevati zahteve potrjevanja za trgovanje znotraj Skupnosti, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanih s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (9).

| (12) | Treba je zagotoviti dovolj časa, da se omogoči izvajanje novih zahtev, predvidenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Treba je zagotoviti dovolj časa, da se omogoči izvajanje novih zahtev, predvidenih v tej uredbi.

| (13) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Z odstopanjem od poglavja II Direktive 92/65/EGS ta uredba določa zahteve zdravstvenega varstva živali, ki se uporabljajo za premike cirkuških živali med državami članicami.

Pravila za cirkuse se smiselno uporabljajo za nastope živali.

Ta uredba se uporablja brez poseganja v:

| (a) | ukrepe, ki veljajo za živali, dovzetne za steklino, v nekaterih državah članicah, kot je predvideno v členu 10(4) Direktive 92/65/EGS; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki veljajo za živali, dovzetne za steklino, v nekaterih državah članicah, kot je predvideno v členu 10(4) Direktive 92/65/EGS;

| (b) | ustrezna pravila o potrjevanju, ki so v zakonodaji o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi. |
| --- | --- |

(b)

ustrezna pravila o potrjevanju, ki so v zakonodaji o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „cirkus“ pomeni potujočo razstavo ali sejem, ki vključuje eno ali več živali; |
| --- | --- |

1.

„cirkus“ pomeni potujočo razstavo ali sejem, ki vključuje eno ali več živali;

| 2. | „žival“ pomeni vrste živali, ki so naštete v Prilogi A k Direktivi 92/65/EGS in ki so namenjene za javno razstavo za zabavo ali izobraževanje; |
| --- | --- |

2.

„žival“ pomeni vrste živali, ki so naštete v Prilogi A k Direktivi 92/65/EGS in ki so namenjene za javno razstavo za zabavo ali izobraževanje;

| 3. | „upravljavec cirkusa“ pomeni lastnika cirkusa, njegovega zastopnika ali drugo osebo s splošno odgovornostjo za cirkus; |
| --- | --- |

3.

„upravljavec cirkusa“ pomeni lastnika cirkusa, njegovega zastopnika ali drugo osebo s splošno odgovornostjo za cirkus;

| 4. | „uradni veterinar“ pomeni uradnega veterinarja, kot je opredeljen v členu 2(7) Direktive 90/425/EGS. |
| --- | --- |

4.

„uradni veterinar“ pomeni uradnega veterinarja, kot je opredeljen v členu 2(7) Direktive 90/425/EGS.

Člen 3

Premiki med državami članicami

Cirkus se lahko premakne v drugo državo članico le, če je registriran v skladu s členom 4 in ob upoštevanju členov 8, 9 in 10.

Člen 4

Registracija cirkusov

1.   Najmanj 40 delovnih dni preden se cirkus prvič premakne v drugo državo članico, upravljavec cirkusa v pisni obliki predloži zahtevek za registracijo pristojnemu organu države članice, v kateri ima cirkus zakonito bivališče, ali države članice, v kateri ima sedež.

2.   Po prejetju zahtevka iz odstavka 1 opravi pristojni organ vse potrebne preglede o usklajenosti z zahtevami zdravstvenega varstva živali, določenimi v tej uredbi.

3.   Če so zahteve iz odstavka 2 izpolnjene, pristojni organ izda:

| (a) | posebno številko registracije za cirkus, ki se začne s kodo ISO države članice; |
| --- | --- |

(a)

posebno številko registracije za cirkus, ki se začne s kodo ISO države članice;

| (b) | seznam živali v cirkusu v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(b)

seznam živali v cirkusu v skladu s členom 5;

| (c) | seznam krajev v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(c)

seznam krajev v skladu s členom 6;

| (d) | potne liste za živali v skladu s členom 7. |
| --- | --- |

(d)

potne liste za živali v skladu s členom 7.

4.   Pristojni organ vodi evidenco vseh dokumentov, ki jih je izdal v skladu z odstavkom 3.

Člen 5

Seznam živali

Seznam živali v cirkusu iz člena 4(3)(b) je usklajen z vzorcem, določenim v Prilogi I, in ima številko registracije iz člena 4(3)(a). Pred izdajo vsako stran žigosa in podpiše uradni veterinar.

Člen 6

Seznam krajev

Seznam krajev iz člena 4(3)(c) je usklajen z vzorcem, določenim v Prilogi II, in ima številko registracije iz člena 4(3)(a). Pred vsakim premikom iz člena 9 vsak vnos žigosa in podpiše uradni veterinar.

Člen 7

Potni listi za živali

1.   V skladu s členom 4 izda pristojni organ za vsako žival v cirkusu, razen za tiste iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, potni list v skladu z vzorcem, določenim v Prilogi III.

2.   V skladu s členom 4 izda pristojni organ za ptice in glodavce v cirkusu skupinski potni list v skladu z vzorcem, določenim v Prilogi IV.

3.   Za pse, mačke in bele dihurje v cirkusu veljajo pravila za potni list in zdravstveno varstvo živali iz Uredbe (ES) št. 998/2003.

4.   Za kopitarje v cirkusu veljajo pravila za potni list in zdravstveno varstvo živali iz Odločbe 93/623/EGS.

Člen 8

Obveznosti upravljavca cirkusa

1.   Preden se cirkus premakne v drugo državo članico, njegov upravljavec zagotovi:

| (a) | da so seznami iz člena 4(3)(b) in (c) ustrezno posodobljeni; |
| --- | --- |

(a)

da so seznami iz člena 4(3)(b) in (c) ustrezno posodobljeni;

| (b) | da imajo vse živali v cirkusu ustrezno posodobljene potne liste; |
| --- | --- |

(b)

da imajo vse živali v cirkusu ustrezno posodobljene potne liste;

| (c) | da se najmanj 10 delovnih dni pred odhodom obvesti pristojni organ države članice, v kateri ima cirkus sedež, o njegovem premiku v drugo državo članico. |
| --- | --- |

(c)

da se najmanj 10 delovnih dni pred odhodom obvesti pristojni organ države članice, v kateri ima cirkus sedež, o njegovem premiku v drugo državo članico.

2.   Upravljavec cirkusa zagotovi, da vsaka žival v cirkusu živi tako, da ni v neposrednem ali posrednem stiku s kakršno koli živaljo, ki ni registrirana v skladu s to uredbo.

3.   Upravljavec cirkusa zagotovi, da se vsi podatki na seznamih iz člena 4(3)(b) in (c) hranijo najmanj pet let.

Člen 9

Zahteve v zvezi s premiki cirkusov med državami članicami

1.   Preden se cirkus premakne v drugo državo članico, uradni veterinar v državi članici odhoda:

| (a) | preveri, da za kraj odhoda ne veljajo nobene omejitve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki so povezane z boleznijo, za katero je žival v cirkusu dovzetna; |
| --- | --- |

(a)

preveri, da za kraj odhoda ne veljajo nobene omejitve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki so povezane z boleznijo, za katero je žival v cirkusu dovzetna;

| (b) | v 10 delovnih dneh pred odhodom pregleda vse živali v cirkusu, da se zagotovi, da so klinično zdrave; |
| --- | --- |

(b)

v 10 delovnih dneh pred odhodom pregleda vse živali v cirkusu, da se zagotovi, da so klinično zdrave;

| (c) | preveri, ali je seznam živali v cirkusu iz člena 4(3)(b) na dan pregleda posodobljen in popoln; |
| --- | --- |

(c)

preveri, ali je seznam živali v cirkusu iz člena 4(3)(b) na dan pregleda posodobljen in popoln;

| (d) | preveri, ali so potni listi za živali v cirkusu posodobljeni. |
| --- | --- |

(d)

preveri, ali so potni listi za živali v cirkusu posodobljeni.

2.   Če so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v odstavku 1, uradni veterinar odobri premik cirkusa v naslednjih 10 delovnih dneh tako, da podpiše in žigosa zadnji stolpec seznama krajev iz člena 4(3)(c).

Člen 10

Podatki o premikih cirkusov med državami članicami

1.   Upravljavec cirkusa najmanj 48 ur pred premikom cirkusa iz ene države članice v drugo sporoči pristojnemu organu države članice odhoda ustrezne podatke za izpolnitev certifikata sistema TRACES za trgovanje znotraj Skupnosti.

2.   Pristojni organ države članice odhoda obvesti o premiku, z uporabo sistema TRACES, pristojni organ namembne države članice in pristojni organ tranzitne države članice.

3.   V vzorcu certifikata za trgovanje znotraj Skupnosti, kot je določen v Uredbi (ES) št. 599/2004, so vrste in številka potnega lista živali v cirkusu vključene pod točko I.31 o opredelitvi živali/proizvodov in sedanja uredba se navede v delu II.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 320); popravljena različica (UL L 226, 25.6.2004, str. 128).

1

(2)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1/2005 (UL L 3, 5.1.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 46, 19.2.1991, str. 19. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2004/554/ES (UL L 248, 22.7.2004, str. 1).

3

(4)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/33/ES (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

4

(5)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1193/2005 (UL L 194, 26.7.2005, str. 4).

5

(6)  UL L 298, 3.12.1993, str. 45. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2000/68/ES (UL L 23, 28.1.2000, str. 72).

6

(7)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1332/2005 (UL L 215, 19.8.2005, str. 1).

7

(8)  UL L 94, 31.3.2004, str. 63. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/515/ES (UL L 187, 19.7.2005, str. 29).

8

(9)  UL L 94, 31.3.2004, str. 44.

9

---

PRILOGA I

Seznam živali v cirkusu ali na nastopu živali (v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1739/2005) (1)

Image

---

(1)  Seznam mora biti v obliki knjige, kjer strani ni mogoče zamenjati. V ta namen uradni veterinar vsako stran podpiše in žigosa pred izdajo upravljavcu cirkusa. Hraniti se mora najmanj 5 let.

---

PRILOGA II

SEZNAM KRAJEV CIRKUSA ali NASTOPA ŽIVALI (v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1739/2005)

Image

---

PRILOGA III

INDIVIDUALNI POTNI LIST ZA ŽIVALI V CIRKUSU ali NA NASTOPU ŽIVALI

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA IV

POTNI LIST ZA PTICE IN GLODAVCE V CIRKUSU ali NA NASTOPU ŽIVALI

Image

Image

Image

Image

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/63

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/72/ES

z dne 21. oktobra 2005

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve klorpirifosa, klorpirifos-metila, mankozeba, maneba in metirama kot aktivnih snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1), in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram.

| (2) | Vplivi navedenih aktivnih snovi na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjevani v skladu z določbami Uredbe (EGS) št. 3600/92 za vrste uporabe, ki so jih predlagali prijavitelji. Z Uredbo Komisije (ES) št. 933/94 z dne 27. aprila 1994 o določitvi aktivnih snovi fitofarmacevtskih sredstev in imenovanju držav članic poročevalk za izvajanje Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (3) sta bili imenovani naslednji državi članici poročevalki, ki sta v skladu s členom 7(1)(c) Uredbe (EGS) št. 3600/92 Komisiji predložili ustrezna poročila o oceni in priporočila. Za klorpirifos in klorpirifos-metil je bila za državo članico poročevalko imenovana Španija in vsi ustrezni podatki so bili predloženi 16. septembra 1997 in 7. maja 1999. Za mankozeb, maneb in metiram je bila za državo članico poročevalko imenovana Italija in vsi ustrezni podatki so bili predloženi 3. oktobra 2000, 29. novembra 2000 in 22. avgusta 2000 v tem zaporedju. |
| --- | --- |

(2)

Vplivi navedenih aktivnih snovi na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjevani v skladu z določbami Uredbe (EGS) št. 3600/92 za vrste uporabe, ki so jih predlagali prijavitelji. Z Uredbo Komisije (ES) št. 933/94 z dne 27. aprila 1994 o določitvi aktivnih snovi fitofarmacevtskih sredstev in imenovanju držav članic poročevalk za izvajanje Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (3) sta bili imenovani naslednji državi članici poročevalki, ki sta v skladu s členom 7(1)(c) Uredbe (EGS) št. 3600/92 Komisiji predložili ustrezna poročila o oceni in priporočila. Za klorpirifos in klorpirifos-metil je bila za državo članico poročevalko imenovana Španija in vsi ustrezni podatki so bili predloženi 16. septembra 1997 in 7. maja 1999. Za mankozeb, maneb in metiram je bila za državo članico poročevalko imenovana Italija in vsi ustrezni podatki so bili predloženi 3. oktobra 2000, 29. novembra 2000 in 22. avgusta 2000 v tem zaporedju.

| (3) | Poročila o oceni so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Pregledi so bili zaključeni 3. junija 2005 s poročili Komisije o pregledu za klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram. |
| --- | --- |

(3)

Poročila o oceni so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Pregledi so bili zaključeni 3. junija 2005 s poročili Komisije o pregledu za klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram.

| (4) | Pregledi klorpirifosa, klorpirifos-metila, mankozeba, maneba in metirama niso razkrili nobenega odprtega vprašanja, ki bi ga moral obravnavati Znanstveni odbor za rastline ali Evropska agencija za varno hrano (EFSA), ki je prevzela vlogo navedenega Odbora. |
| --- | --- |

(4)

Pregledi klorpirifosa, klorpirifos-metila, mankozeba, maneba in metirama niso razkrili nobenega odprtega vprašanja, ki bi ga moral obravnavati Znanstveni odbor za rastline ali Evropska agencija za varno hrano (EFSA), ki je prevzela vlogo navedenega Odbora.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile obravnavane in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Te aktivne snovi je zato primerno vključiti v Prilogo I, da se lahko v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive odobri registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo te aktivne snovi. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile obravnavane in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Te aktivne snovi je zato primerno vključiti v Prilogo I, da se lahko v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive odobri registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo te aktivne snovi.

| (6) | Brez poseganja v ta sklep je primerno pridobiti nadaljnje podatke o določenih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da se opravijo nadaljnji testi za klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram za potrditev ocene tveganja za nekatere neciljne organizme, za maneb in mankozeb pa tudi testi glede toksičnosti za razvoj, in da takšne študije predložijo prijavitelji. |
| --- | --- |

(6)

Brez poseganja v ta sklep je primerno pridobiti nadaljnje podatke o določenih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da se opravijo nadaljnji testi za klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb in metiram za potrditev ocene tveganja za nekatere neciljne organizme, za maneb in mankozeb pa tudi testi glede toksičnosti za razvoj, in da takšne študije predložijo prijavitelji.

| (7) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti razumen rok, v katerem se lahko države članice in zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki so posledica vključitve. |
| --- | --- |

(7)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti razumen rok, v katerem se lahko države članice in zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki so posledica vključitve.

| (8) | Brez poseganja v obveznosti, opredeljene v Direktivi 91/414/EGS kot posledica vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba dovoliti, da v roku šestih mesecev po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb ali metiram, da zagotovijo skladnost z zahtevami iz Direktive 91/414/EGC, zlasti s členom 13 Direktive in z ustreznimi pogoji iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo obstoječe registracije. Z odstopanjem od zgoraj določenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v obveznosti, opredeljene v Direktivi 91/414/EGS kot posledica vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba dovoliti, da v roku šestih mesecev po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb ali metiram, da zagotovijo skladnost z zahtevami iz Direktive 91/414/EGC, zlasti s členom 13 Direktive in z ustreznimi pogoji iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo obstoječe registracije. Z odstopanjem od zgoraj določenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (9) | Izkušnje, pridobljene pri prejšnjih vključitvah aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe (EGS) št. 3600/92, v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so pokazale, da lahko pride do težav pri tolmačenju dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi preprečili nadaljnje težave, je treba razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, če ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z direktivami o spremembah Priloge I, ki so bile sprejete do zdaj. |
| --- | --- |

(9)

Izkušnje, pridobljene pri prejšnjih vključitvah aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe (EGS) št. 3600/92, v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so pokazale, da lahko pride do težav pri tolmačenju dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi preprečili nadaljnje težave, je treba razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, če ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z direktivami o spremembah Priloge I, ki so bile sprejete do zdaj.

| (10) | Direktivo 91/414/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 91/414/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2006. Komisiji takoj posredujejo besedila navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise začnejo uporabljati od 1. januarja 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 31. decembra 2006 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki kot aktivne snovi vsebujejo klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb ali metiram. Do tega datuma zlasti preverijo, če so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi s klorpirifosom, klorpirofos-metilom, mankozebom, manebom in metiramom, razen tistih iz dela B besedila, ki se nanašajo na navedene aktivne snovi, in če ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni Direktivi v skladu s pogoji iz člena 13.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice najpozneje do 30. junija 2006 znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb ali metiram bodisi kot edino aktivno snov bodisi kot eno izmed aktivnih snovi, naštetih v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi in ob upoštevanju dela B besedila Priloge I k navedeni direktivi v zvezi s klorpirifosom, klorpirifos-metilom, mankozebom, manebom oziroma metiramom. Na podlagi te ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Po tej presoji države članice:

| (a) | po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo najpozneje do 30. junija 2010, če sredstvo vsebuje klorpirifos, klorpirifos-metil mankozeb, maneb ali metiram kot edino aktivno snov; ali |
| --- | --- |

(a)

po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo najpozneje do 30. junija 2010, če sredstvo vsebuje klorpirifos, klorpirifos-metil mankozeb, maneb ali metiram kot edino aktivno snov; ali

| (b) | po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, če fitofarmacevtsko sredstvo vsebuje klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb ali metiram kot eno izmed več aktivnih snovi, najpozneje do 30. junija 2010 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic registracije v ustrezni direktivi ali direktivah, s katero(-imi) je bila zadevna snov ali so bile zadevne snovi dodana(-e) v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, če fitofarmacevtsko sredstvo vsebuje klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb ali metiram kot eno izmed več aktivnih snovi, najpozneje do 30. junija 2010 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic registracije v ustrezni direktivi ali direktivah, s katero(-imi) je bila zadevna snov ali so bile zadevne snovi dodana(-e) v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati 1. julija 2006.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/396/ES (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2266/2000 (UL L 259, 13.10.2000, str. 10).

2

(3)  UL L 107, 28.4.1994, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2230/95 (UL L 225, 22.9.1995, str. 1).

3

---

PRILOGA

Na konec tabele v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se dodajo naslednji vpisi.

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Datum začetka veljavnosti | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „112 | Klorpirifos
  CAS št.
  2921-88-2
  CIPAC št.
  221 | O,O-dietil-O-3,5,6-trikloro-2-piridil fosforotioat | ≥ 970 g/kg
  Nečistoča O,O,O,O-tetra-metil ditiopirofosfat (sulfotep) velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 3 g/kg | 1. julij 2006 | 30. junij 2016 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot insekticid
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za klorpirifos, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov, čebel in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so varovalni pasovi
  Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce. Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil klorpirifos vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive |
| 113 | Klorpirifos-metil
  CAS št.
  5598-13-0
  CIPAC št.
  486 | O,O-dimetil-O-3,5,6-trikloro-2-piridil fosforotioat | ≥ 960 g/kg
  Nečistoči O,O,O,O-tetrametil ditiopirofosfat (sulfotemp) in o,o,o-trimetil-o-(3,5,6-trikloro-2-piridinil) difosforoditioat (sulfotemp-ester) veljata s toksikološkega vidika za problematični in nobena izmed njiju ne sme presegati 5 g/kg | 1. julij 2006 | 30. junij 2016 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot insekticid
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za klorpirifos-metil, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov, čebel in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so varovalni pasovi
  Države članice v primeru uporabe na prostem zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce. Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil klorpirifos-metil vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive |
| 114 | Maneb
  CAS št.
  12427-38-2
  CIPAC št.
  61 | Polimerni manganov etilenbis (ditiokarbamat) | ≥ 860 g/kg
  Proizvodna nečistoča etilentiosečnina velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 0,5 % vsebnosti maneba | 1. julij 2006 | 30. junij 2016 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za maneb, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, če se aktivna snov uporablja v regijah z občutljivimi tlemi in/ali skrajnimi podnebnimi razmerami
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost ostankom v hrani in oceniti izpostavljenost porabnikov prek vnosa hrane
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja
  Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce ter glede toksičnosti za razvoj
  Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil maneb vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive |
| 115 | Mankozeb
  CAS št.
  8018-01-7 (prej 8065-67-5)
  CIPAC št.
  34 | Kompleks polimernega manganovega etilenbis ditiokarbamata s cinkovo soljo | ≥ 800 g/kg
  Proizvodna nečistoča etilentiosečnina velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 0,5 % vsebnosti mankozeba | 1. julij 2006 | 30. junij 2016 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za mankozeb, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, če se aktivna snov uporablja v regijah z občutljivimi tlemi in/ali skrajnimi podnebnimi razmerami
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost ostankom v hrani in oceniti izpostavljenost porabnikov prek vnosa hrane
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja
  Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce ter glede toksičnosti za razvoj
  Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil mankozeb vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive |
| 116 | Metiram
  CAS št.
  9006-42-2
  CIPAC št.
  478 | Cinkov amoniat etilenbis(ditiokarbamat) – poli(etilenbis(tiuramidsulfid)) | ≥ 840 g/kg
  Proizvodna nečistoča etilentiosečnina velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 0,5 % vsebnosti metirama | 1. julij 2006 | 30. junij 2016 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metiram, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, če se aktivna snov uporablja v regijah z občutljivimi tlemi in/ali skrajnimi podnebnimi razmerami
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost ostankom v hrani in oceniti izpostavljenost porabnikov prek vnosa hrane
  Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja
  Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce. Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil metiram vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive“ |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Datum začetka veljavnosti

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„112

Klorpirifos

CAS št.

2921-88-2

CIPAC št.

221

O,O-dietil-O-3,5,6-trikloro-2-piridil fosforotioat

≥ 970 g/kg

Nečistoča O,O,O,O-tetra-metil ditiopirofosfat (sulfotep) velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 3 g/kg

1. julij 2006

30. junij 2016

DEL A

Registrira se lahko samo kot insekticid

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za klorpirifos, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov, čebel in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so varovalni pasovi

Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce. Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil klorpirifos vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive

113

Klorpirifos-metil

CAS št.

5598-13-0

CIPAC št.

486

O,O-dimetil-O-3,5,6-trikloro-2-piridil fosforotioat

≥ 960 g/kg

Nečistoči O,O,O,O-tetrametil ditiopirofosfat (sulfotemp) in o,o,o-trimetil-o-(3,5,6-trikloro-2-piridinil) difosforoditioat (sulfotemp-ester) veljata s toksikološkega vidika za problematični in nobena izmed njiju ne sme presegati 5 g/kg

1. julij 2006

30. junij 2016

DEL A

Registrira se lahko samo kot insekticid

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za klorpirifos-metil, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov, čebel in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so varovalni pasovi

Države članice v primeru uporabe na prostem zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce. Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil klorpirifos-metil vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive

114

Maneb

CAS št.

12427-38-2

CIPAC št.

61

Polimerni manganov etilenbis (ditiokarbamat)

≥ 860 g/kg

Proizvodna nečistoča etilentiosečnina velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 0,5 % vsebnosti maneba

1. julij 2006

30. junij 2016

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za maneb, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, če se aktivna snov uporablja v regijah z občutljivimi tlemi in/ali skrajnimi podnebnimi razmerami

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost ostankom v hrani in oceniti izpostavljenost porabnikov prek vnosa hrane

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja

Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce ter glede toksičnosti za razvoj

Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil maneb vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive

115

Mankozeb

CAS št.

8018-01-7 (prej 8065-67-5)

CIPAC št.

34

Kompleks polimernega manganovega etilenbis ditiokarbamata s cinkovo soljo

≥ 800 g/kg

Proizvodna nečistoča etilentiosečnina velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 0,5 % vsebnosti mankozeba

1. julij 2006

30. junij 2016

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za mankozeb, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, če se aktivna snov uporablja v regijah z občutljivimi tlemi in/ali skrajnimi podnebnimi razmerami

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost ostankom v hrani in oceniti izpostavljenost porabnikov prek vnosa hrane

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja

Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce ter glede toksičnosti za razvoj

Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil mankozeb vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive

116

Metiram

CAS št.

9006-42-2

CIPAC št.

478

Cinkov amoniat etilenbis(ditiokarbamat) – poli(etilenbis(tiuramidsulfid))

≥ 840 g/kg

Proizvodna nečistoča etilentiosečnina velja s toksikološkega vidika za problematično in ne sme presegati 0,5 % vsebnosti metirama

1. julij 2006

30. junij 2016

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metiram, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 3. junija 2005

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, če se aktivna snov uporablja v regijah z občutljivimi tlemi in/ali skrajnimi podnebnimi razmerami

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost ostankom v hrani in oceniti izpostavljenost porabnikov prek vnosa hrane

Države članice morajo posvetiti posebno pozornost zaščiti ptic, sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja

Države članice zahtevajo predložitev nadaljnjih študij za potrditev ocene tveganja za ptice in sesalce. Zagotovijo, da prijavitelji, na katerih zahtevo je bil metiram vključen v to prilogo, te študije predložijo Komisiji v 2 letih od začetka veljavnosti te direktive“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivnih snoveh in njihovih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/70

---

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 14. oktobra 2005

o imenovanju generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti

(2005/741/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 223 Pogodbe ter členov 5, 7 in 8 Protokola o Statutu Sodišča,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 139 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu g. Francisa JACOBSA je treba imenovati generalnega pravobranilca za preostanek njegovega mandata –

SKLENILI:

Člen 1

Ga. Eleanor SHARPSTON se imenuje za generalno pravobranilko Sodišča Evropskih skupnosti od dneva njene zaprisege do 6. oktobra 2009.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. oktobra 2005

Predsednik

J. GRANT

---

Komisija

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. oktobra 2005

o spremembi Odločbe 2003/858/ES glede seznama ozemelj, s katerih je dovoljen uvoz nekaterih vrst živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje v Evropski skupnosti (ES)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 3964)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/742/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/67/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg (1), in zlasti člena 19(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/858/ES z dne 21. novembra 2003 o pogojih zdravstvenega varstva živali in zahtevah za spričevala za uvoz živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje, ter živih rib in proizvodov iz ribogojstva, namenjenih za prehrano ljudi (2), določa seznam tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljeno uvažati žive ribe, njihove ikre in zarod za gojenje v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/858/ES z dne 21. novembra 2003 o pogojih zdravstvenega varstva živali in zahtevah za spričevala za uvoz živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje, ter živih rib in proizvodov iz ribogojstva, namenjenih za prehrano ljudi (2), določa seznam tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljeno uvažati žive ribe, njihove ikre in zarod za gojenje v Skupnosti.

| (2) | Vključitev opombe „samo krap“ v tabeli v Prilogi I k Odločbi 2003/858/ES je povzročila različne razlage glede uporabe Odločbe. Zaradi jasnosti je zato treba ta komentar bolj natančno opredeliti z vidika taksonomije, da se zadosti cilju Odločbe. |
| --- | --- |

(2)

Vključitev opombe „samo krap“ v tabeli v Prilogi I k Odločbi 2003/858/ES je povzročila različne razlage glede uporabe Odločbe. Zaradi jasnosti je zato treba ta komentar bolj natančno opredeliti z vidika taksonomije, da se zadosti cilju Odločbe.

| (3) | Prav tako je primerno poenostaviti predstavitev tabele v Prilogi I, da bi se izognili ponavljanju zahtev, določenih v vzorcih spričeval. |
| --- | --- |

(3)

Prav tako je primerno poenostaviti predstavitev tabele v Prilogi I, da bi se izognili ponavljanju zahtev, določenih v vzorcih spričeval.

| (4) | Odločbo 2003/858/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2003/858/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2003/858/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 19.2.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 324, 11.12.2003, str. 37. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/914/ES (UL L 385, 29.12.2004, str. 60).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Ozemlja, s katerih je dovoljen uvoz nekaterih vrst živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje v Evropski skupnosti (ES)

| Država | Ozemlje | Opombe (1) |
| --- | --- | --- |
| Koda ISO | Ime | Koda | Opis | |
| AL | Albanija | | | |
| AU | Avstralija | | | |
| BR | Brazilija | | | Samo krapovci |
| BG | Bolgarija | | | |
| CA | Kanada | | | |
| CL | Čile | | | |
| CN | Kitajska | | | Samo krapovci |
| CO | Kolumbija | | | Samo krapovci |
| CG | Kongo | | | Samo krapovci |
| HR | Hrvaška | | | |
| MK (2) | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | | | Samo krapovci |
| ID | Indonezija | | | |
| IL | Izrael | | | |
| JM | Jamajka | | | Samo krapovci |
| JP | Japonska | | | Samo krapovci |
| MY | Malezija (samo polotoška, zahodna) | | | Samo krapovci |
| NZ | Nova Zelandija | | | |
| RU | Rusija | | | |
| SG | Singapur | | | Samo krapovci |
| ZA | Južna Afrika | | | |
| LK | Šrilanka | | | Samo krapovci |
| TW | Tajvan | | | Samo krapovci |
| TH | Tajska | | | Samo krapovci |
| TR | Turčija | | | |
| US | Združene države | | | |

Država

Ozemlje

Opombe (1)

Koda ISO

Ime

Koda

Opis

AL

Albanija

AU

Avstralija

BR

Brazilija

Samo krapovci

BG

Bolgarija

CA

Kanada

CL

Čile

CN

Kitajska

Samo krapovci

CO

Kolumbija

Samo krapovci

CG

Kongo

Samo krapovci

HR

Hrvaška

MK (2)

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

Samo krapovci

ID

Indonezija

IL

Izrael

JM

Jamajka

Samo krapovci

JP

Japonska

Samo krapovci

MY

Malezija (samo polotoška, zahodna)

Samo krapovci

NZ

Nova Zelandija

RU

Rusija

SG

Singapur

Samo krapovci

ZA

Južna Afrika

LK

Šrilanka

Samo krapovci

TW

Tajvan

Samo krapovci

TH

Tajska

Samo krapovci

TR

Turčija

US

Združene države

---

(1)  Če ni posebnih zahtev, se pusti prazen prostor. Ni omejitev, če se mesto pusti prazno. Če ima država ali ozemlje dovoljenje za izvoz samo nekaterih vrst in/ali iker ali zaroda, je vrste treba navesti in/ali v ta stolpec se vnese opomba na primer ‚samo ikre’.

1

(2)  Začasna koda ne vpliva na dokončno ime, ki bo državi dodeljeno po zaključku pogajanj, ki se trenutno odvijajo v Združenih narodih.“

2

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/73

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. oktobra 2005

o pooblastitvi držav članic za podaljšanje začasnih dovoljenj, izdanih za nove aktivne snovi boskalid, indoksakarb, spinosad in virus jedrne poliedričnosti Spodoptera enigua

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4002)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/743/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1), in zlasti četrtega pododstavka člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nemčija aprila 2001 od podjetja BASF AG prejela zahtevek za vključitev aktivne snovi boskalid (prejšnje ime: nikobifen) v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Odločba Komisije 2002/268/ES (2) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nemčija aprila 2001 od podjetja BASF AG prejela zahtevek za vključitev aktivne snovi boskalid (prejšnje ime: nikobifen) v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Odločba Komisije 2002/268/ES (2) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi.

| (2) | Oktobra 1997 je Nizozemska od podjetja DuPont de Nemours prejela zahtevek glede indoksakarba (prejšnje ime: DPX-KN128). Odločba Komisije 98/398/ES (3) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Oktobra 1997 je Nizozemska od podjetja DuPont de Nemours prejela zahtevek glede indoksakarba (prejšnje ime: DPX-KN128). Odločba Komisije 98/398/ES (3) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi.

| (3) | Julija 1999 je Nizozemska od podjetja Dow Agrosciences prejela zahtevek glede spinosada. Odločba Komisije 2000/210/ES (4) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(3)

Julija 1999 je Nizozemska od podjetja Dow Agrosciences prejela zahtevek glede spinosada. Odločba Komisije 2000/210/ES (4) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi.

| (4) | Julija 1996 je Nizozemska od podjetja Biosys prejela zahtevek glede virusa jedrne poliedričnosti Spodoptera exigua. Odločba Komisije 97/865/ES (5) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(4)

Julija 1996 je Nizozemska od podjetja Biosys prejela zahtevek glede virusa jedrne poliedričnosti Spodoptera exigua. Odločba Komisije 97/865/ES (5) je potrdila, da je dokumentacija popolna ter načeloma izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Prilog II in III k navedeni direktivi.

| (5) | Popolnost dokumentacij je bilo treba potrditi, da se je omogočila njihova podrobna preučitev, državam članicam pa dala možnost izdaje začasnih dovoljenj za največ tri leta za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevne aktivne snovi, ob skladnosti s pogoji iz člena 8(1) Direktive 91/414/EGS in zlasti pogoja v zvezi s podrobno oceno aktivne snovi in fitofarmacevtskega sredstva glede na zahteve, določene z Direktivo. |
| --- | --- |

(5)

Popolnost dokumentacij je bilo treba potrditi, da se je omogočila njihova podrobna preučitev, državam članicam pa dala možnost izdaje začasnih dovoljenj za največ tri leta za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevne aktivne snovi, ob skladnosti s pogoji iz člena 8(1) Direktive 91/414/EGS in zlasti pogoja v zvezi s podrobno oceno aktivne snovi in fitofarmacevtskega sredstva glede na zahteve, določene z Direktivo.

| (6) | Učinki teh aktivnih snovi na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS za uporabe, ki so jih predvidevali posamezni vlagatelji. Države članice poročevalke so Komisiji predložile osnutke poročil o oceni, in sicer 22. novembra 2002 (boskalid), 7. februarja 2000 (indoksakarb), 5. marca 2001 (spinosad) in 19. novembra 1999 (virus jedrne poliedričnosti Spodoptera exigua). |
| --- | --- |

(6)

Učinki teh aktivnih snovi na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS za uporabe, ki so jih predvidevali posamezni vlagatelji. Države članice poročevalke so Komisiji predložile osnutke poročil o oceni, in sicer 22. novembra 2002 (boskalid), 7. februarja 2000 (indoksakarb), 5. marca 2001 (spinosad) in 19. novembra 1999 (virus jedrne poliedričnosti Spodoptera exigua).

| (7) | Po predložitvi osnutkov poročil o oceni držav članic poročevalk, je treba zahtevati nadaljnje informacije od vlagateljev, ki jih države članice poročevalke pregledajo in predložijo svoje ocene. Pregled dokumentacije še traja in ocenjevanja ne bo mogoče zaključiti v roku, predvidenem v Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Po predložitvi osnutkov poročil o oceni držav članic poročevalk, je treba zahtevati nadaljnje informacije od vlagateljev, ki jih države članice poročevalke pregledajo in predložijo svoje ocene. Pregled dokumentacije še traja in ocenjevanja ne bo mogoče zaključiti v roku, predvidenem v Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Ker pri ocenjevanju zaenkrat še ni bil ugotovljen nikakršen razlog za neposredno skrb, je treba državam članicam v skladu z določbami člena 8 Direktive 91/414/EGS omogočiti podaljšanje začasnih dovoljenj, izdanih za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevne aktivne snovi, za 24 mesecev, da se omogoči nadaljevanje pregledovanja dokumentacij. Pričakuje se, da bo proces ocenjevanja in odločanja glede odločitve o morebitni vključitvi v Prilogo I za vsako od zadevnih aktivnih snovi zaključen v 24 mesecih. |
| --- | --- |

(8)

Ker pri ocenjevanju zaenkrat še ni bil ugotovljen nikakršen razlog za neposredno skrb, je treba državam članicam v skladu z določbami člena 8 Direktive 91/414/EGS omogočiti podaljšanje začasnih dovoljenj, izdanih za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevne aktivne snovi, za 24 mesecev, da se omogoči nadaljevanje pregledovanja dokumentacij. Pričakuje se, da bo proces ocenjevanja in odločanja glede odločitve o morebitni vključitvi v Prilogo I za vsako od zadevnih aktivnih snovi zaključen v 24 mesecih.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Države članice lahko podaljšajo začasna dovoljenja za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo boskalid, indoksakarb, spinosad ali virus jedrne poliedričnosti Spodoptera exigua za obdobje, ki ni daljše od 24 mesecev, od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/34/ES (UL L 125, 18.5.2005, str. 5).

1

(2)  UL L 92, 9.4.2002, str. 34.

2

(3)  UL L 176, 20.6.1998, str. 34.

3

(4)  UL L 64, 11.3.2000, str. 24.

4

(5)  UL L 351, 23.12.1997, str. 67.

5

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/75

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2005

o določitvi zahtev za preprečevanje visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, pri dovzetnih pticah v živalskih vrtovih v državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4197)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/744/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter so lahko resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter lahko znatno zmanjša donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter so lahko resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter lahko znatno zmanjša donosnost reje perutnine.

| (2) | Direktiva Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor aviarne influence (2) določa nadzorne ukrepe, ki jih je treba brez poseganja v določbe Skupnosti, ki urejajo trgovino v Skupnosti, uporabiti v primeru izbruha aviarne influence pri perutnini. Navedena direktiva se ne uporablja, če je aviarna influenca odkrita pri drugih pticah, ampak določa, da mora v takih primerih zadevna država članica obvestiti Komisijo o vsakem sprejetem ukrepu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor aviarne influence (2) določa nadzorne ukrepe, ki jih je treba brez poseganja v določbe Skupnosti, ki urejajo trgovino v Skupnosti, uporabiti v primeru izbruha aviarne influence pri perutnini. Navedena direktiva se ne uporablja, če je aviarna influenca odkrita pri drugih pticah, ampak določa, da mora v takih primerih zadevna država članica obvestiti Komisijo o vsakem sprejetem ukrepu.

| (3) | Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (3), in zlasti člen 3 Direktive določa, da trgovanje z živalmi, semeni, jajčnimi celicami in zarodki ter njihov uvoz ne sme biti prepovedano ali omejeno zaradi razlogov za zdravje živali, razen tistih, ki izhajajo iz uporabe zakonodaje Skupnosti, in zlasti vsi sprejeti previdnostni ukrepi. Direktiva Sveta 1999/22/ES z dne 29. marca 1999 o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih (4) določa živalske vrtove, ki jih zajema navedena direktiva. Opredelitev živalskih vrtov se upošteva za namene te odločbe. Toda opredelitev je treba dopolniti ob upoštevanju trgovanja za namen te odločbe. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (3), in zlasti člen 3 Direktive določa, da trgovanje z živalmi, semeni, jajčnimi celicami in zarodki ter njihov uvoz ne sme biti prepovedano ali omejeno zaradi razlogov za zdravje živali, razen tistih, ki izhajajo iz uporabe zakonodaje Skupnosti, in zlasti vsi sprejeti previdnostni ukrepi. Direktiva Sveta 1999/22/ES z dne 29. marca 1999 o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih (4) določa živalske vrtove, ki jih zajema navedena direktiva. Opredelitev živalskih vrtov se upošteva za namene te odločbe. Toda opredelitev je treba dopolniti ob upoštevanju trgovanja za namen te odločbe.

| (4) | Visoko patogena aviarna influenca, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, je bila nedavno potrjena v Turčiji, Romuniji, Rusiji ter zahodno od Urala. Posredni dokazi in podatki o molekularni epidemiologiji močno nakazujejo, da so ta virus aviarne influence v zadevne države prinesle ptice selivke iz osrednje Azije. To nakazuje tudi poročilo o nedavni misiji Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (O.I.E.) v Rusiji, ki je bilo objavljeno 14. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Visoko patogena aviarna influenca, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1, je bila nedavno potrjena v Turčiji, Romuniji, Rusiji ter zahodno od Urala. Posredni dokazi in podatki o molekularni epidemiologiji močno nakazujejo, da so ta virus aviarne influence v zadevne države prinesle ptice selivke iz osrednje Azije. To nakazuje tudi poročilo o nedavni misiji Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (O.I.E.) v Rusiji, ki je bilo objavljeno 14. oktobra 2005.

| (5) | Zaradi tveganja vnosa visoko patogene aviarne influence v Skupnost, ki jo povzroča virus influence A H5N1, je Komisija sprejela več odločb, vključno z Odločbo 2005/734/ES o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu, ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem (5). |
| --- | --- |

(5)

Zaradi tveganja vnosa visoko patogene aviarne influence v Skupnost, ki jo povzroča virus influence A H5N1, je Komisija sprejela več odločb, vključno z Odločbo 2005/734/ES o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu, ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem (5).

| (6) | Za zaščito prosto živečih živalskih vrst in ohranjanje biološke raznovrstnosti je primerno, da se na ravni Skupnosti določijo biološko-varnostni ukrepi za preprečevanje visoko patogene aviarne inflluence, ki jo povzroča virus Influence A H5N1, pri dovzetnih pticah, ki živijo v živalskih vrtovih v državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

Za zaščito prosto živečih živalskih vrst in ohranjanje biološke raznovrstnosti je primerno, da se na ravni Skupnosti določijo biološko-varnostni ukrepi za preprečevanje visoko patogene aviarne inflluence, ki jo povzroča virus Influence A H5N1, pri dovzetnih pticah, ki živijo v živalskih vrtovih v državah članicah.

| (7) | Cepljenje dovzetnih ptic, živečih v živalskih vrtovih, je v določenih okoliščinah ustrezen dodatni preventivni ukrep. |
| --- | --- |

(7)

Cepljenje dovzetnih ptic, živečih v živalskih vrtovih, je v določenih okoliščinah ustrezen dodatni preventivni ukrep.

| (8) | Zato je tudi primerno, da se na ravni Skupnosti določijo bistvene zahteve glede cepljenja ptic v živalskih vrtovih, ki jih morajo države članice upoštevati, če menijo, da je potrebno cepiti take ptice. |
| --- | --- |

(8)

Zato je tudi primerno, da se na ravni Skupnosti določijo bistvene zahteve glede cepljenja ptic v živalskih vrtovih, ki jih morajo države članice upoštevati, če menijo, da je potrebno cepiti take ptice.

| (9) | Cepljenje, tudi če je omejeno na posebne kategorije živali, ki niso prvenstveno predmet trgovine, lahko prispeva k ogrožanju statusa aviarne influence v okviru mednarodne trgovine, ne samo za državo članico ali del njenega ozemlja, kjer se izvaja cepljenje. Zato se s cepljenimi pticami ne sme trgovati, razen če so izpolnjene določene zahteve. Države članice morajo do 30. novembra 2005 obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za pravilno izvajanje te odločbe. |
| --- | --- |

(9)

Cepljenje, tudi če je omejeno na posebne kategorije živali, ki niso prvenstveno predmet trgovine, lahko prispeva k ogrožanju statusa aviarne influence v okviru mednarodne trgovine, ne samo za državo članico ali del njenega ozemlja, kjer se izvaja cepljenje. Zato se s cepljenimi pticami ne sme trgovati, razen če so izpolnjene določene zahteve. Države članice morajo do 30. novembra 2005 obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za pravilno izvajanje te odločbe.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ta odločba določa pravila za zmanjšanje širitve aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A seva H5N1 (v nadaljevanju „aviarna influenca“), s prosto živečih ptic na dovzetne ptice v živalskih vrtovih. Odvisno od specifičnega epidemiološkega stanja so navedena pravila usmerjena zlasti na preprečevanje neposrednega in posrednega stika med prosto živečimi pticami, zlasti vodnimi pticami, in dovzetnimi pticami v živalskih vrtovih.

Člen 2

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „živalski vrt“ pomeni:






  (i) | vse stalne ustanove, v katerih se živali prosto živečih vrst zadržujejo, zato da se 7 ali več dni v letu predstavljajo javnosti, razen cirkusov, trgovin s hišnimi živalmi in ustanov, ki jih države članice izvzamejo iz zahtev te odločbe, ker javnosti ne predstavljajo velikega števila živali ali vrst in izjema ne bo ogrozila cilja te odločbe; in |
| --- | --- | --- |

(a)

„živalski vrt“ pomeni:

(i)

vse stalne ustanove, v katerih se živali prosto živečih vrst zadržujejo, zato da se 7 ali več dni v letu predstavljajo javnosti, razen cirkusov, trgovin s hišnimi živalmi in ustanov, ki jih države članice izvzamejo iz zahtev te odločbe, ker javnosti ne predstavljajo velikega števila živali ali vrst in izjema ne bo ogrozila cilja te odločbe; in

| (ii) | „odobreni organ, inštitut ali center“, kakor je določeno v točki (c) člena 2(1) Direktive Sveta 92/65/EGS; |
| --- | --- |

(ii)

„odobreni organ, inštitut ali center“, kakor je določeno v točki (c) člena 2(1) Direktive Sveta 92/65/EGS;

| (b) | „dovzetna ptica“ pomeni vsako ptičjo vrsto, ki bi utegnila biti dovzetna za aviarno influenco in ni namenjena za proizvodnjo živalskih proizvodov. |
| --- | --- |

(b)

„dovzetna ptica“ pomeni vsako ptičjo vrsto, ki bi utegnila biti dovzetna za aviarno influenco in ni namenjena za proizvodnjo živalskih proizvodov.

Člen 3

Države članice sprejmejo ob upoštevanju meril in dejavnikov tveganja, kot so določeni v Prilogi 1, ustrezne in praktične ukrepe za zmanjšanje tveganja prenosa aviarne influence s prosto živečih ptic na dovzetne ptice v živalskih vrtovih.

Člen 4

Na podlagi ocene tveganja se države članice v skladu z zahtevami iz Priloge II lahko odločijo za cepljenje proti aviarni influenci dovzetnih ptic iz živalskih vrtov, za katere se domneva, da tvegajo okužbo z aviarno influenco.

Člen 5

1.   Države članice, ki nameravajo cepiti, kakor je določeno v členu 4, predložijo Komisiji in uradno predstavijo Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali svoj program cepljenja dovzetnih ptic iz živalskih vrtov.

2.   Program cepljenja iz odstavka 1 vsebuje najmanj podrobne podatke o:

| (a) | točnem naslovu in lokaciji živalskega vrta, kjer se bo izvajalo cepljenje; |
| --- | --- |

(a)

točnem naslovu in lokaciji živalskega vrta, kjer se bo izvajalo cepljenje;

| (b) | posebni identifikaciji in številu dovzetnih ptic; |
| --- | --- |

(b)

posebni identifikaciji in številu dovzetnih ptic;

| (c) | posamezni identifikaciji ptic, ki bodo cepljene; |
| --- | --- |

(c)

posamezni identifikaciji ptic, ki bodo cepljene;

| (d) | vrsti cepiva, ki se bo uporabilo, program in časovni razpored cepljenja; |
| --- | --- |

(d)

vrsti cepiva, ki se bo uporabilo, program in časovni razpored cepljenja;

| (e) | razlogih za odločitev o izvajanju ukrepov cepljenja; |
| --- | --- |

(e)

razlogih za odločitev o izvajanju ukrepov cepljenja;

| (f) | razporedu cepljenj, ki se bodo izvedla. |
| --- | --- |

(f)

razporedu cepljenj, ki se bodo izvedla.

Člen 6

Države članice nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe, da se uskladijo s to odločbo. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/33/ES (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 167, 22.6.1992, str. 1. Direktiva kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz 2003.

2

(3)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 226, 25.6.2004, str. 128).

3

(4)  UL L 94, 9.4.1999, str. 24.

4

(5)  UL L 274, 20.10.2005, str. 105. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 745/2005/ES (Glej stran 79 tega uradnega lista).

5

---

PRILOGA I

Merila in dejavniki tveganja, ki jih je treba upoštevati pri uporabi ukrepov iz člena 3 v posameznih živalskih vrtovih

| 1. | Lokacija živalskega vrta vzdolž selitvenih poti ptic, zlasti če te potekajo od srednje in vzhodne Azije, Kaspijskega morja in območij ob Črnem morju; |
| --- | --- |

1.

Lokacija živalskega vrta vzdolž selitvenih poti ptic, zlasti če te potekajo od srednje in vzhodne Azije, Kaspijskega morja in območij ob Črnem morju;

| 2. | Oddaljenost živalskega vrta od vlažnih območij, kot so ribniki, močvirja, jezera ali reke, kjer se lahko zbirajo vodne ptice; |
| --- | --- |

2.

Oddaljenost živalskega vrta od vlažnih območij, kot so ribniki, močvirja, jezera ali reke, kjer se lahko zbirajo vodne ptice;

| 3. | Lokacija živalskega vrta na območjih z večjo gostoto ptic selivk, zlasti vodnih ptic. |
| --- | --- |

3.

Lokacija živalskega vrta na območjih z večjo gostoto ptic selivk, zlasti vodnih ptic.

---

PRILOGA II

ZAHTEVE ZA UPORABO CEPLJENJA

| 1. | Obseg cepljenj, ki se bodo izvedla | Cepljenje bo izvedeno samo na dovzetnih pticah v živalskih vrtovih. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Vrste ptic, ki bodo cepljene | Seznam vseh ptic, ki bodo cepljene, in posamezne identifikacije je treba določiti in hraniti najmanj 10 let od datuma cepljenja. |
| 3. | Trajanje cepljenja | Vse ptice v živalskem vrtu, ki jih je treba cepiti, morajo biti cepljene čimprej. Vsekakor je treba vsako cepljenje v živalskem vrtu dokončati v 96 urah. |
| 4. | Posebno mirovanje cepljenih ptic in izdelkov cepljenih ptic | S cepljenimi pticami se razen pod uradnim nadzorom ali po posebni odobritvi druge države članice ne sme trgovati niti jih seliti med živalskimi vrtovi v isti državi članici.
  Ptičji proizvodi od takih ptic ne smejo vstopiti v prehransko verigo. |
| 5. | Posebna identifikacija in posebna registracija cepljenih ptic | Cepljene ptice morajo biti posamezno prepoznavne, evidence o identiteti teh ptic pa jasno zabeležene. Neizbrisljiva identifikacija ptic, ki so bile cepljene, se uporabi ob cepljenju, kadar je to mogoče. |
| 6. | Izvedba akcije cepljenja | Cepljenje se izvede pod nadzorom uradnega veterinarja pristojnih organov. Treba je vzpostaviti potrebne ukrepe, da se izogne možnemu širjenju virusa. Vsi ostanki cepiva se vrnejo na kraj razdeljevanja cepiva s poročilom o številu cepljenih ptic in številu uporabljenih doz.
  Kadar je to mogoče, se pred cepljenjem in najmanj 30 dni po cepljenju vzamejo vzorci krvi za serološko testiranje na prisotnost aviarne influence. Evidenca o rezultatih testov se mora hraniti najmanj 10 let. |
| 7. | Cepivo, ki naj se uporabi | Inaktivirano cepivo, ki naj se uporabi, je primerno pripravljeno in učinkovito proti tipu virusa, ki kroži. Uporabi se v skladu z navodili proizvajalca in/ali veterinarskih organov. |
| 8. | Informacije Komisiji o izvajanju tega programa | Podrobno poročilo o izvajanju programa, vključno z rezultati izvedenih testiranj, se dostavi Komisiji in državam članicam v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |

1.

Obseg cepljenj, ki se bodo izvedla

Cepljenje bo izvedeno samo na dovzetnih pticah v živalskih vrtovih.

2.

Vrste ptic, ki bodo cepljene

Seznam vseh ptic, ki bodo cepljene, in posamezne identifikacije je treba določiti in hraniti najmanj 10 let od datuma cepljenja.

3.

Trajanje cepljenja

Vse ptice v živalskem vrtu, ki jih je treba cepiti, morajo biti cepljene čimprej. Vsekakor je treba vsako cepljenje v živalskem vrtu dokončati v 96 urah.

4.

Posebno mirovanje cepljenih ptic in izdelkov cepljenih ptic

S cepljenimi pticami se razen pod uradnim nadzorom ali po posebni odobritvi druge države članice ne sme trgovati niti jih seliti med živalskimi vrtovi v isti državi članici.

Ptičji proizvodi od takih ptic ne smejo vstopiti v prehransko verigo.

5.

Posebna identifikacija in posebna registracija cepljenih ptic

Cepljene ptice morajo biti posamezno prepoznavne, evidence o identiteti teh ptic pa jasno zabeležene. Neizbrisljiva identifikacija ptic, ki so bile cepljene, se uporabi ob cepljenju, kadar je to mogoče.

6.

Izvedba akcije cepljenja

Cepljenje se izvede pod nadzorom uradnega veterinarja pristojnih organov. Treba je vzpostaviti potrebne ukrepe, da se izogne možnemu širjenju virusa. Vsi ostanki cepiva se vrnejo na kraj razdeljevanja cepiva s poročilom o številu cepljenih ptic in številu uporabljenih doz.

Kadar je to mogoče, se pred cepljenjem in najmanj 30 dni po cepljenju vzamejo vzorci krvi za serološko testiranje na prisotnost aviarne influence. Evidenca o rezultatih testov se mora hraniti najmanj 10 let.

7.

Cepivo, ki naj se uporabi

Inaktivirano cepivo, ki naj se uporabi, je primerno pripravljeno in učinkovito proti tipu virusa, ki kroži. Uporabi se v skladu z navodili proizvajalca in/ali veterinarskih organov.

8.

Informacije Komisiji o izvajanju tega programa

Podrobno poročilo o izvajanju programa, vključno z rezultati izvedenih testiranj, se dostavi Komisiji in državam članicam v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

---

| 22.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 279/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 279/79

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2005

o spremembi Odločbe 2005/734/ES o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem

(notificirano pod dokumentarno śtevilko K(2005) 4199)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/745/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter lahko postanejo resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter močno zmanjšajo donosnost reje perutnine. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni lahko prenese prek mednarodne trgovine z živo perutnino in perutninskimi izdelki. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri perutnini in ptičih, ki povzroča smrt in motnje, ki lahko hitro dobijo epizootske razsežnosti ter lahko postanejo resna nevarnost za zdravje živali in ljudi ter močno zmanjšajo donosnost reje perutnine. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni lahko prenese prek mednarodne trgovine z živo perutnino in perutninskimi izdelki.

| (2) | Visoko patogena aviarna influenca, ki jo povzroča virus influence A H5N1, je bila pred kratkim potrjena v tretjih državah v sosedstvu Skupnosti. Posredni dokazi in podatki iz molekularne epidemiologije močno kažejo, da virus aviarne influence širijo ptice selivke. |
| --- | --- |

(2)

Visoko patogena aviarna influenca, ki jo povzroča virus influence A H5N1, je bila pred kratkim potrjena v tretjih državah v sosedstvu Skupnosti. Posredni dokazi in podatki iz molekularne epidemiologije močno kažejo, da virus aviarne influence širijo ptice selivke.

| (3) | Za spremljanje stanja v državah članicah je Komisija sprejela Odločbo 2005/732/ES z dne 17. oktobra 2005 o potrditvi programov za izvajanje nadzora držav članic za aviarno influenco pri perutnini in prostoživečih pticah v letu 2005 in o določitvi pravil o poročanju in upravičenosti do finančnega prispevka Skupnosti za stroške izvedbe teh programov (2). |
| --- | --- |

(3)

Za spremljanje stanja v državah članicah je Komisija sprejela Odločbo 2005/732/ES z dne 17. oktobra 2005 o potrditvi programov za izvajanje nadzora držav članic za aviarno influenco pri perutnini in prostoživečih pticah v letu 2005 in o določitvi pravil o poročanju in upravičenosti do finančnega prispevka Skupnosti za stroške izvedbe teh programov (2).

| (4) | Za zmanjšanje tveganja visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1 in ki jo divje ptice vnašajo v perutninske farme in druge prostore, v katerih se gojijo ptice v ujetništvu, je Komisija sprejela Odločbo 2005/734/ES z dne 19. oktobra o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem (3). |
| --- | --- |

(4)

Za zmanjšanje tveganja visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1 in ki jo divje ptice vnašajo v perutninske farme in druge prostore, v katerih se gojijo ptice v ujetništvu, je Komisija sprejela Odločbo 2005/734/ES z dne 19. oktobra o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem (3).

| (5) | V skladu z navedeno odločbo so države članice ugotovile posamezna kmetijska gospodarstva, ki gojijo perutnino in druge ptice v ujetništvu ter ki jih je po epidemioloških in ornitoloških podatkih treba šteti kot izrazito tvegana za aviarno influenco A H5N1, ki jo širijo divje ptice. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z navedeno odločbo so države članice ugotovile posamezna kmetijska gospodarstva, ki gojijo perutnino in druge ptice v ujetništvu ter ki jih je po epidemioloških in ornitoloških podatkih treba šteti kot izrazito tvegana za aviarno influenco A H5N1, ki jo širijo divje ptice.

| (6) | Da bi zmanjšali tveganje širjenja aviarne influence je zaradi bližanja novega selitvenega obdobja divjih ptic v Skupnosti in poročil o novih izbruhih aviarne influence v tretjih državah v njenem sosedstvu primerno okrepiti in po potrebi dopolniti ukrepe Skupnosti, ki so bili že sprejeti z Odločbo 2005/734/ES. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zmanjšali tveganje širjenja aviarne influence je zaradi bližanja novega selitvenega obdobja divjih ptic v Skupnosti in poročil o novih izbruhih aviarne influence v tretjih državah v njenem sosedstvu primerno okrepiti in po potrebi dopolniti ukrepe Skupnosti, ki so bili že sprejeti z Odločbo 2005/734/ES.

| (7) | Odločbo 2005/734/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2005/734/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Države članice morajo do 5. novembra 2005 obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za pravilno izvajanje te odločbe. |
| --- | --- |

(8)

Države članice morajo do 5. novembra 2005 obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za pravilno izvajanje te odločbe.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2005/734/ES se spremeni:

| 1. | Doda se naslednji člen 2a:
  „Člen 2a
  Dodatni ukrepi za zmanjšanje tveganja
  1.   Države članice na območjih svojega ozemlja, za katera v skladu s členom 1(1) menijo, da so zlasti tvegana za vnos aviarne influence, zagotovijo izpolnjevanje naslednjih pogojev:






  (a) | gojenje perutnine na prostem je prepovedano brez nepotrebnega odlašanja; vendar lahko pristojni organ dovoli gojenje perutnine na prostem, če se perutnina oskrbuje s krmo in vodo na zaprtem ali na pokritem tako, da zadostno odvrača pristajanje divjih ptic in preprečuje stik divjih ptic s hrano in vodo, ki sta namenjeni perutnini; |
| --- | --- | --- |

1.

Doda se naslednji člen 2a:

„Člen 2a

Dodatni ukrepi za zmanjšanje tveganja

1.   Države članice na območjih svojega ozemlja, za katera v skladu s členom 1(1) menijo, da so zlasti tvegana za vnos aviarne influence, zagotovijo izpolnjevanje naslednjih pogojev:

(a)

gojenje perutnine na prostem je prepovedano brez nepotrebnega odlašanja; vendar lahko pristojni organ dovoli gojenje perutnine na prostem, če se perutnina oskrbuje s krmo in vodo na zaprtem ali na pokritem tako, da zadostno odvrača pristajanje divjih ptic in preprečuje stik divjih ptic s hrano in vodo, ki sta namenjeni perutnini;

| (b) | vodja zajetja na prostem, ki so za nekatere vrste perutnine potrebna zaradi dobrega počutja živali, so zadostno zaslonjena pred divjimi pticami; |
| --- | --- |

(b)

vodja zajetja na prostem, ki so za nekatere vrste perutnine potrebna zaradi dobrega počutja živali, so zadostno zaslonjena pred divjimi pticami;

| (c) | perutnina se ne oskrbuje z vodo iz površinskih vodnih zajetij, na katera imajo dostop divje ptice, razen če taka voda ni bila obdelana tako, da je morebitni virus inaktiviran; |
| --- | --- |

(c)

perutnina se ne oskrbuje z vodo iz površinskih vodnih zajetij, na katera imajo dostop divje ptice, razen če taka voda ni bila obdelana tako, da je morebitni virus inaktiviran;

| (d) | za vabo je prepovedana uporaba ptic iz redov plojkokljunov, Anseriformes, in pobrežnikov, Charadriiformes; vendar je take ptice pod strogim nadzorom pristojnega organa mogoče uporabljati za vabo pri privabljanju ptic, ki so namenjene zajemanju vzorcev v okviru programa nadzora iz Odločbe 2005/732/ES. |
| --- | --- |

(d)

za vabo je prepovedana uporaba ptic iz redov plojkokljunov, Anseriformes, in pobrežnikov, Charadriiformes; vendar je take ptice pod strogim nadzorom pristojnega organa mogoče uporabljati za vabo pri privabljanju ptic, ki so namenjene zajemanju vzorcev v okviru programa nadzora iz Odločbe 2005/732/ES.

2.   Države članice zagotovijo, da je prepovedano zbiranje perutnine in drugih ptic na trgih, predstavah, razstavah in kulturnih prireditvah; vendar lahko pristojni organ dovoli zbiranje perutnine in drugih ptic v ujetništvu v takih prostorih pod pogojem ugodne ocene tveganja.“

| 2. | Datum „31. januarja 2006“ v členu 4 se nadomesti z besedami „1. decembra 2005“. |
| --- | --- |

2.

Datum „31. januarja 2006“ v členu 4 se nadomesti z besedami „1. decembra 2005“.

Člen 2

Države članice nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s to odločbo in jih objavijo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. oktobra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/EGS Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 274, 20.10.2005, str. 95.

2

(3)  UL L 274, 20.10.2005, str. 105.

3

---